OBH 5461/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr.Kiss László

Az eljárás megindulása:
	 A Blikk c. napilap 1997. május 20-i számában megjelent újságcikk ("Rég halott édesanyja nevét írták a szerződésre") szerint ifjabb V.B. lajosmizsei lakos a családi iratok alapján rájött, hogy a családja által kárpótlásként visszakapott földterületet - amelyet ő örökölt volna - hamis adásvételi szerződéssel korábban valaki eladta. A cikk alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (2) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el.

Érintett alkotmányos jog:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek. )

Alkalmazott jogszabályok:
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
234. § (1) A semmis szerződés érvénytelenségére – ha a törvény kivételt nem tesz – bárki határidő nélkül hivatkozhat. A semmisség megállapításához külön eljárásra nincs szükség.
(2) Ha valamely semmis szerződés más szerződés érvényességi kellékeinek megfelel, ez utóbbi érvényes, kivéve, ha ez a felek feltehető szándékával ellenkezik.
237. § (1) Érvénytelen szerződés esetében a szerződéskötés előtt fennállott helyzetet kell visszaállítani.
(2) Ha a szerződéskötés előtt fennállott helyzetet nem lehet visszaállítani, a bíróság a szerződést a határozathozatalig terjedő időre hatályossá nyilvánítja. Az érvénytelen szerződést érvényessé lehet nyilvánítani, ha az érvénytelenség oka – különösen uzsorás szerződés, a felek szolgáltatásainak feltűnő aránytalansága esetén az aránytalan előny kiküszöbölésével – megszüntethető. Ezekben az esetekben rendelkezni kell az esetleg ellenszolgáltatás nélkül maradó szolgáltatás visszatérítéséről.
238. § (1) Érvénytelen szerződés érvényessé nyilvánítása esetén a szerződő felek a szerződésszegésért úgy felelnek, mintha a szerződés kezdettől fogva érvényes lett volna.
(2) Aki érvénytelen szerződés fennálltában jóhiszeműen bízott, a felektől a szerződés megkötéséből eredő kárának megtérítését követelheti; ha azonban az érvénytelenség az egyik fél magatartására vezethető vissza, a bíróság a másik fél marasztalását mellőzi. Ha a felek valamelyike a harmadik személlyel szemben rosszhiszemű volt, teljes kártérítéssel tartozik akkor is, ha az érvénytelenség nem az ő magatartására vezethető vissza. Ezt a kártérítést a bíróság a szerződés teljes vagy részleges hatályban tartása útján is nyújthatja.
1978. évi IV. törvény a Büntető Törvénykönyvről
32. § A büntethetőséget megszünteti
a) az elkövető halála,
276. § Aki jog vagy kötelezettség létezésének, megváltozásának vagy megszűnésének bizonyítására hamis, hamisított vagy valótlan tartalmú magánokiratot használ, vétséget követ el és egy évig terjedő szabadságvesztéssel, közérdekű munkával vagy pénzbüntetéssel büntetendő.
1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról
139. § (1) A nyomozást határozattal meg kell szüntetni, ha
c) a büntethetőséget kizáró vagy megszüntető ok áll fenn;

A vizsgálat megállapításai:
	Az újságcikk alapján a körülmények tisztázása érdekében megkerestem a Kecskeméti Rendőrkapitányság vezetőjét, aki közokirat hamisítás bűntettének gyanúja miatt nyomozást rendelt el ismeretlen tettes ellen.
	A nyomozás során megállapítást nyert, hogy az újságcikk megírását kezdeményező V.B. édesapja, idősebb V.B. 1996. október 22-én adásvételi szerződéssel adta el azt a földterületet, amely, mint részaránytulajdon idősebb V. B. 1986-ban elhunyt édesanyja nevén szerepelt. Az adásvételi szerződésre ráhamisította édesanyja aláírását.
	Az elkövető 1997. január 30-án, Kecskeméten meghalt, ezért vele szemben büntethetőséget megszüntető ok miatt a nyomozást 1997. július 23-án megszüntették. A nyomozás nem terjedt ki arra, hogy az elkövetőnek - mint örökösnek - a földterület elidegenítésére volt-e érvényes jogcíme vagy sem.
	A nyomozás során meghallgatott ifjabb V. B. elmondta, hogy felkereste a földterület megvásárlóját, aki felajánlotta, hogy visszaadja a földterületét, de ő erre nem tartott igényt. Kijelentette, hogy az ügyben nem kívánt feljelentést tenni. Az újságcikk megjelentetésével mindössze az volt a célja, hogy "felhívja az emberek figyelmét a megtörtént visszaélésekre".
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz akkor lehet fordulni, ha a beadványt tevőt - megítélése szerint - valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. 
	A vizsgálat megállapította, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosa megkeresésére az ügyben eljáró hatóság a szükséges intézkedéseket megtette, de az elkövető halála miatt a körülmények teljes körű tisztázására nem volt lehetősége. A hatóság megszüntető határozata ellen senki nem élt jogorvoslattal, ezért az országgyűlési biztos intézkedésére nincs szükség. A vizsgálatot alkotmányos visszásság hiányában lezárom.

Budapest, 1998. augusztus 11.

Gönczöl Katalin