OBH 5452/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Gáspárné dr. Pere Katalin

A vizsgálat megindulása

A panaszos  - aki a Baracskai Országos Büntetés-végrehajtási Intézet parancsnoka volt - beadványában arról tájékoztatta az állampolgári jogok országgyűlési biztosát, hogy az igazságügyminiszter 9/1997. számú, 1997. február 3-án kelt határozatával, a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény /Hszt./ 44. § (1) bek. f./ pontja alapján, egészségi állapota miatt beosztásából ideiglenesen felmentette és rendelkezési állományba helyezte. 

A panaszos véleménye szerint a Hszt. ilyen intézkedést nem tartalmaz, másrészt keresőképtelen állományban lévőt, ennek időtartama alatt nem lehet felmenteni a beosztásából, még ideiglenesen sem. Panasza tárgyát azonban nem a fentiek képezik, mert közlése szerint a határozat ellen keresettel fordult a Pesti Központi Kerületi Bírósághoz.
A panasz tárgya, hogy a fenti határozatot  csak a BM Központi Felülvizsgáló Bizottság szakvéleménye alapozhatta volna meg, mely 1997. február 3-án még nem állt az Országos Parancsnok rendelkezésére. Az I. fokú FÜV. bizottság csak 1997. május 14-én nyilvánította a panaszost III. csoportos rokkantnak. 1997. július 22-én a panaszos, fellebbezését elbíráló II. fokú FÜV bizottság jóváhagyta az I. fokú határozatot.

A panaszos a fenti szakvéleményeket kifogásolja, mivel nem vették figyelembe tényleges egészségi állapotát, kezelőorvosai szakvéleményét. A fentiek miatt hivatásos szolgálatra alkalmatlannak minősítették és 1998.  január 25-i hatállyal szolgálati viszonya felmentéssel megszünt, III. csoportos rokkantságára tekintettel. 

Alkalmazott jogszabályok

A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. tr. /Hszt./ 
44. § (1) A fegyveres szerv személyi állományába tartozó, de a fegyveres szervnél szolgálati beosztást be nem töltő személyt rendelkezési állományba kell helyezni. Ennek megfelelően a fegyveres szerv rendelkezési állományába tartozik:

f/ aki egészségi, pszichikai és fizikai állapota miatt eredeti szolgálati beosztását ellátni képtelen, az általa ellátható más beosztásba helyezéséig, de legfeljebb 1 évig;

53. § A szolgálati viszony megszűnik.... 
          c/ felmentéssel

56. § (2) A hivatásos állomány tagjainak a szolgálati viszonyát felmentéssel meg kell szüntetni, ha
	a/ minősítése egészségi, pszichikai vagy fizikai állapota alapján .... a beosztásának 	ellátására alkalmatlan

57. § (1) A felmentési idő 6 hónap. A felmentési idő tartamának felére a hivatásos állomány tagját a szolgálati kötelezettsége alól mentesíteni kell. Indokolt esetben a munkáltatói jogkört gyakorló előljáró a hivatásos állomány tagját a teljes felmentési időre mentesítheti a szolgálati kötelezettség teljesítése alól.

75. § (1) A hivatásos állomány tagjának meg kell felelnie a miniszter által meghatározott, a beosztásának és életkorának megfelelő egészségi, pszichikai és fizikai alkalmassági követelményeknek. 

185. §  1)  Szolgálati idejére tekintet nélkül rokkantsági nyugdíjra jogosult a hivatásos állománynak az a tagja, aki szolgálat- /munka-/ képességét legalább 67 %-ban elvesztette.

Megállapított tényállás

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa a panasz vizsgálata során megállapította, /mint azt a Hszt. indoklása is tartalmazza/, hogy különböző okok /létszámcsökkentés, átszervezés, tanulmányok folytatása, egészségi állapot alakulása, stb./ óhatatlanul előidézik, hogy egy-egy fegyveres szerv hivatásos állományába tartozók közül egyeseket átmenetileg nem lehet beosztásba helyezni vagy beosztásában meghagyni. Az e körbe tartozók részére a törvény létrehozza  az un. rendelkezési állományt.  A rendelkezési állományba tartozás tartama a beosztás nélküliek esetében legfeljebb egy évig, a tanulmányokat folytatók esetében azok befejezéséig, az egyéb idetartozók esetében az ok megszünéséig  /pl., más szervhez vezényeltek, illetmény nélküli szabadságon lévők/ tart. 
A rendelkezési állományba tartozás biztosítja a hivatásos állomány tagja számára, hogy az időleges beosztás-nélküliség miatt ne kelljen megszüntetni a szolgálati viszonyát. A beosztás hiánya miatt rendelkezési állományba helyezett foglalkoztatásáról beosztásba helyezéséig a munkáltatói jogkört gyakorló előljáró köteles gondoskodni. Az e körbe tartozókat tulajdonképpen átmenetileg létszámfelettieknek kell tekinteni.

A beosztásból való felmentés és rendelkezési állományba helyezés tehát
ténylegesen átmeneti intézkedés, nem jelenti a szolgálati viszony felmentéssel történő megszüntetését. 
A szolgálat ellátásának tartós akadályoztatása miatt - a panaszos 1996. szeptember 27-e óta volt folyamatosan betegszabadságon - a munkáltató intézkedését indokolhatta a panaszos egészségi állapotával, annak ellenére, hogy a rokkantság megállapítására csak később került sor. A két intézkedés jogi szempontból nem függ össze. 

A panaszost 1997. május 14-én a BM I. fokú Testületi FÜV Bizottsága határozatában hivatásos szolgálatra alkalmatlannak nyilvánította, mivel a Munkaképesség-csökkenést Véleményező I. fokú Orvosi Bizottság  /OEP OOSZI/ szakvéleménye alapján egy évi időtartamra III.csoportba tartozó rokkantnak minősítette.  A panaszos  a határozat és a szakvélemény ellen egyaránt fellebbezéssel élt. 

A panaszos fellebbezését követően a BM kÖzponti Felülvizsgáló Bizottsága   1997.  július   17-én az I. fokú határozatot helybenhagyta. Az indoklás szerint a határozathozatalra a panaszos távollétében került sor, mert a II. fokú OOSZI Bizottságon kétszeri berendelés /június 13, június 20/ ellenére, illetve a Központi FÜV Bizottság ülésén /július 17/ nem jelent meg. A panaszos azt állítja július 22-én kelt levelében, hogy a július 17-i FÜV ülésről értesítést nem kapott. 

A Bizottság döntése alapján a BV Országos Parancsnoka a panaszos szolgálati viszonyát 1998. január 25-i hatállyal felmentéssel megszüntette, egyben hat hónapos felmentési időre mentesítette a szolgálati kötelezettségek teljesítése alól és intézkedett rokkantsági nyugállományba helyezéséről. A döntés ellen a panaszos az igazságügyminiszterhez fellebbezett, aki a panaszt elutasította azzal, hogy további jogorvoslatra bírói úton van lehetőség. 

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa a fenti tényállás alapján a vizsgálatot - hatáskör hiánya miatt - lezártnak tekinti.
Felhívja a panaszos figyelmét arra, hogy a rokkantsági nyugdíját megállapító határozat ellen további jogorvoslati lehetősége van, melyről a határozatban is tájékoztatást kap. A rokkantsági nyugdíj jogosultságot megalapozó vitatott orvosi bizottsági véleményt, kereset indítása esetén két fokon is bírósági orvos szakértő bírálja felül, illetőleg véleménye alapján hozza meg a bíróság ítéletét. 

Budapest, 1997. szeptember 25.

Gönczöl Katalin