OBH 5393/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Simon János

Az eljárás megindulása:
	A panaszos beadványa szerint 1997. december 3.-án egy kb. 8-10 főből álló csoport - melynek több tagját név szerint is ismeri - a lakása környékén megtámadta és Őt, valamint a segítségére kelt fiát bántalmazta. A Várpalotai  Rendőrkapitányságon csak akkor lettek volna hajlandók a panaszát felvenni, ha feljelenti saját fiát is elkövetőként. Ezt megtagadva,  kénytelen volt Veszprémben feljelentést tenni. Sérelmezi továbbá, hogy bejelentéseire, illetve a korábban sérelmére elkövetett lopások miatti feljelentésére sem tettek érdemi intézkedést a várpalotai rendőrök, sőt ők kezdeményezték gondnokság alá helyezését is. 
	A beadványban foglaltak összefüggnek a személyi biztonsághoz, továbbá a jogállamisághoz, illetve annak elengedhetetlen elemét képező jogbiztonsághoz való alkotmányos jogokkal, ezért  az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1)  bekezdése alapján vizsgálatot indítottam. Hivatkozva az Obtv. 18. § (3) bekezdésére a Veszprém megyei Rendőrfőkapítányság vezetőjét a sérelmezett eljárások felülvizsgálatára kértem fel és bekértem a fenti ügyben hozott érdemi határozat másolatát.

A megállapított tényállás:
	A panaszos a beadványában megjelölt napon megjelent a Várpalotai Rendőrkapitányságon, hogy feljelentést tegyen a sérelmezett cselekmény miatt. A panaszfelvevő tájékoztatta, hogy az általa előadottak alapján csoportosan elkövetett garázdaságnak minősül a cselekmény, így az abban résztvevő fiával szemben is eljárást kell kezdeményezni. E tájékoztatásra a panaszos elállt a feljelentéstől, majd kilenc nap után a Veszprémi Rendőrkapitányságon tett az ügyben feljelentést. Illetékességből az ügy nyomozását a Btk. 271. § (1) bekezdésébe ütköző csoportosan elkövetett garázdaság miatt a Várpalotai Rendőrkapitányság folytatta le.
	A nyomozati eljárás során megállapítást nyert, hogy a feljelentett személyek a panaszos rokonai (testvére és annak hozzátartozói) és nem ők állították meg a gépkocsit, hanem a panaszos ment azzal a házuk elé, majd szidalmazta őket. A szóváltást követően a panaszos a helyszínről elhajtott, majd lakásáról rendőri segítséget kért azzal az indokkal, hogy rokonai bántalmazták. Az esemény során viszont a panaszos személyét senki sem bántalmazta és gépkocsijában sem okoztak kárt. E megállapításokra alapozva a nyomozást bűncselekmény hiánya miatt megszüntették. A nyomozás iratait és a megszüntető határozatot a Városi Ügyészség felülvizsgálta, de intézkedésre okot adó körülményt nem talált.
	A panaszos 1994. évtől két esetben tett feljelentést a Várpalotai Rendőrkapitányságon ismeretlen elkövető ellen a sérelmére elkövetett vagyon elleni bűncselekmény miatt. Az elrendelt nyomozás mindkét esetben bűncselekmény hiánya miatt került megszüntetésre. A második esetben a megszüntető határozat ellen a panaszos jogorvoslattal élt, de azt az ügyészség mint alaptalant elutasította. A kapitányság megkeresése alapján a panaszost megvizsgáló szakorvos véleménye szerint alaposan feltételezhető, hogy páciense beteg.

A vizsgálat megállapításai:
	A főkapitány által elrendelt vizsgálat megállapításairól kapott tájékoztatás és a bekért iratok alapján nem állapítható meg jogsértés a sérelmezett rendőrségi eljárásokban. A panaszfelvételnél a tájékoztatás, majd a későbbiekben tett feljelentés alapján lefolytatott nyomozás, illetve annak megszüntetése jogszerű volt. A megszüntető határozat ellen a panaszos jogorvoslattal sem élt. 
	Nem felelt meg a valóságnak a panaszos azon állítása sem, hogy a rendőrség már korábban sem tett érdemi intézkedéseket a feljelentései alapján, továbbá, hogy kezdeményezte gondnokság alá helyezését. Megállapítottam, hogy a feljelentések alapján a rendőrség a nyomozást lefolytatta, majd annak eredményére alapozva jogszerűen szüntette meg a nyomozást. Hozott határozatát a törvényességi felügyeletet ellátó városi ügyészség is helybenhagyta. Az alaptalan feljelentésekre kezdeményezett szakorvosi vizsgálat sem minősíthető jogsértőnek, mivel az orvosi véleményt rendőrség csak a bejelentések megalapozottságával kapcsolatos információként kezelte. 
	A fentiek alapján nem állapítható meg, hogy a rendőrség eljárása, vagy intézkedésének elmaradása miatt, a panaszost alkotmányos jogaiban sérelem érte. Alkotmányos visszáság hiányában az ügy vizsgálatát lezárom. Megállapításaimról az ügyben érintetteket jelentésem megküldésével értesítem.

Budapest, 1998. szeptember 2.

Dr. Polt Péter