OBH 5264/1997.
az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
jelentése
Előadó: Dr. Garamvári Miklós

A vizsgálat megindítása

A Panaszos beadványában sérelmezte, hogy Pilisjászfalu Község Önkormányzatának Polgármesteri Hivatala (a továbbiakban: Polgármesteri Hivatal) nem a kellő körültekintéssel járt el szociális ügyeiben, a hozzá intézett beadványokkal kapcsolatban.

Az ügyben a vizsgálatot 1997. július 17-én megindítottam.

A vizsgálat megindításával egyidejűleg megkerestem Pilisjászfalu Község Önkormányzata Polgármesteri Hivatalának jegyzőjét, tekintettel arra, hogy a rendelkezésemre bocsátott információk alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság fennállására engedtek következtetni.

A megállapított tényállás és az ügy jogszabályi háttere

A rendelkezésemre álló adatok alapján megállapítottam, hogy a Polgármesteri Hivatal 1996. szeptember 27-én, 756-1/1996. számon a Panaszos részére korábban megállapított  jövedelempótló támogatását megszüntette.

A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló, többször módosított - és a sérelmezett intézkedés idején hatályban lévő - 1993. évi III. törvény (a továbbiakban: Szt.) 33. § (1) bekezdésének b.) pontja szerint a települési önkormányzat a megélhetése alapjául szolgáló jövedelem pótlására jövedelempótló támogatásban részesíti azt a munkanélkülit, aki részére a munkanélküli járadék folyósítását kereső tevékenység folytatása vagy képzésben történő részvétel miatt a folyósítási idő lejártát megelőzően szüntették meg, és a kereső tevékenység, illetőleg képzés megszűnését követően az Flt. alapján munkanélküli ellátásra nem szerzett jogosultságot;

A gazdasági stabilizációt szolgáló egyes törvénymódosításokról szóló, 1995. évi XLVIII. törvény 79. § (1) bekezdése szerint a jövedelempótló támogatást 1996. szeptember 30-ig annak a személynek tovább kell folyósítani, aki e törvény hatálybalépését megelőző napon jövedelempótló támogatásban részesült, valamint
az Szt. 33. §-a (1) bekezdésének b)–c) pontjaiban meghatározott tevékenység, az Szt. 34/A. §-a, illetve a 36/A.–36/D. §-aiban szabályozottak miatt jövedelempótló támogatást nem kapott, feltéve, hogy a jövedelempótló támogatásra való feltételnek egyébként megfelel.

1996. szeptember 30-át követően az (1) bekezdésben meghatározott személyek közül annak folyósítható jövedelempótló támogatás, aki 1996. szeptember 30-án jövedelempótló támogatásban részesül, feltéve, hogy 1995. július 1-je és 1996. szeptember 30-a között legalább 90 nap, a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 58. §-a (5) bekezdésének a) pontjában meghatározott munkaviszonnyal rendelkezik.

Tekintettel arra, hogy a Panaszos, jegyzőhöz intézett nyilatkozatában 1996. július 1. és 1996. augusztus 31. között legalább 90 nap igazolt munkaviszonyról számot adni nem tudott, a jegyző a fentiekben részletezett törvények alapján jogszerűen járt el a jövedelempótló támogatás megszüntetésekor.

A Polgármesteri Hivatal által rendelkezésemre bocsátott dokumentumok alapján megállapítottam, hogy Pilisjászfalu Község Szociális Bizottsága  a Panaszos 1997. február 11-én benyújtott rendszeres szociális segély kérelmét 1997. július 25-én elutasította. 

Az elutasító határozat meghozatalát megelőzően a Polgármesteri Hivatal, 1997. március 19-én tájékoztatást adott a Panaszosnak az Önkormányzat által szervezett, és a Panaszos által igénybe vehető közhasznú munkavégzés lehetőségéről. A tájékoztatás során az ügy előadója ismertette mindazokat a betegségeket, amelyek a kommunális közhasznú munkavégzésben a Panaszost akadályozhatják. 

Felhívta a figyelmét arra is, hogy amennyiben ezen betegségek valamelyikében szenved, arról orvosi igazolást szerezzen be.

A Panaszos a tájékoztatást követően, 1997. március 24-én kérelmét kiegészítette egy vényre írt orvosi igazolással, amely szerint "betegsége miatt járásában korlátozott".  

Álláspontom szerint, a Szociális Bizottság határozatában helyesen hivatkozott arra, hogy ez az igazolás nem meríti ki a munkaképesség csökkenésének megállapítására vonatkozó orvosi szakvélemény kritériumait. 

Az elutasítás után az Önkormányzat ismételten felkínálta a közhasznú munkavégzés lehetőségét, de a Panaszostól arra érdemi válasz nem érkezett.

Az érintett alkotmányos jogok

Az országgyűlési biztos eljárása során a következő alkotmányos jogot vizsgálta az üggyel kapcsolatban:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

2. A Magyar Köztársaság Alkotmányának 57. § (5) bekezdése szerint a Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírói, államigazgatási vagy más hatósági döntés ellen, amely jogát vagy jogos érdekét sérti.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

Az általam lefolytatott vizsgálat alapján megállapítottam, hogy az Obtv.-ben megjelölt, az országgyűlési biztos fellépését igénylő alkotmányos jogsértés nem történt.

Budapest, 1997. augusztus 26.														
																						Gönczöl Katalin