OBH 5188/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr.Kántor Ferenc
Az eljárás megindítása

B. G. (panaszos) budapesti lakos "A többi tulajdonostárs nevében" is panasszal fordult az Országgyűlési Biztos Hivatalához. Beadványában sérelmezte, hogy a 1335/1. helyrajzi számú ingatlan elvételével okozott vagyoni sérelem után kért kárpótlást, s a Fejér Megyei Kárrendezési Hivatal (Hivatal) az említett ingatlanért járó kárpótlást - termőföld elvételével okozott sérelem figyelembevételével annak aranykorona értéke alapján és - nem, üres belterületi építési telek elvételével okozott sérelem kárpótlására vonatkozó szabályok alapján állapította meg. 

Mivel a rendelkezésemre álló iratok alapján a jogbiztonság megsértésére lehetett következtetni, vizsgálatot rendeltem el. Az ügy tisztázása, adatok és iratok beszerzése érdekében megkerestem a Dunaújvárosi Körzeti Földhivatalt. 

Megállapított tényállás

Panaszos állítása szerint 1991-ben kárpótlási kérelmet terjesztett elő a Hivatalhoz. Egyebek mellett az Ercsi 1335/1. helyrajzi számú 1330 négyszögöl térmértékű (=4202,8 m2) ingatlan elvételével okozott vagyoni sérelem elszenvedése miatt, mint leszármazó. A Hivatal panaszos kérelmének helyt adott, azonban az említett ingatlan elvétele miatt a kár mértékének és a kárpótlás összegének megállapításánál egyébként a törvény szerinti, az ingatlan aranykorona értékét vette figyelembe, és nem az üres belterületi építési telek kártalanításához rendelt szorzót alkalmazta. 

Az iratokból megállapítható, hogy panaszos az ügyben többek között megkereste a Fejér Megyei Közigazgatási Hivatalt, a Belügyminisztérium Önkormányzati Főosztályát, az Ercsi Önkormányzat jegyzőjét, az Országos Kárrendezési és Kárpótlási Hivatalt (OKKH) a célból, hogy a hivatkozott ingatlan után a kár mértékének és a kárpótlás összegének megállapítását a kérelemben szereplő ingatlan kárpótlása során, a számára kedvezőbb "az üres belterületi építési telek elszámolására irányadó törvényi rendelkezések alapján végezzék". 

Ezt követően fordult panaszos az országgyűlési biztoshoz. Az országgyűlési biztos megkeresésére a Dunaújvárosi Körzeti Földhivatal azt a tájékoztatást adta, hogy "Az ügyben a földhivatalnál rendelkezésre álló iratok, valamint térképek alapján megállapítottam, hogy 
az Ercsi 1335/1. helyrajzi számú ingatlan az 1479. számú birtoklapon 1924. szeptember 4-én 1330 négyszögöl területtel, 16,46 aranykorona értékben szántó címszó alatt a Bosztanok dűlőben Bugajszki János javára került bejegyzésre. A fenti bejegyzés 1961. december 8-án földrendezés során megszűnt.  A vitatott terület az 1959. évi földrendezés során az ingatlancsere kimutatásban 80. sorszám alatt azonos területtel és névvel 930 n-öl szántóval, 400 n-öl szőlővel, összesen 1330 n-öl területtel szerepel. Ezért az ingatlanért a 085/34. helyrajzi számú 1330 n-öl nagyságú ingatlant kapta cserébe. Ez az ingatlan került megváltásra, a 23-209/1970. számú határozattal 1971. január 1-jén 1197.- Ft megváltási árral. A földrendezésig az ingatlanok az egész községre kiterjedően folyamatosan voltak számozva. Az első belterület-külterület elhatárolás 1960. január 23-án történt, mely alapján megállapítható, hogy ebben az időpontban a 1335/1. régi helyrajzi számú ingatlant külterületként vették számításba. Ettől az időponttól kezdve különböztették meg a külterületi helyrajzi számokat 0-ás számokkal. A földrendezési munkarészekből a 1335/1. helyrajzi számra vonatkozóan a leírt adatokon kívül egyéb megállapítások nem állapíthatók meg".

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai

Panaszos beadványában szereplő kérdés elbírálásához irányadó jogszabályok a következőképpen rendelkeznek: Az 1991. évi XXV. törvény 12. §-ának (29 bekezdése kimondja: A kérelemhez csatolni kell a jogosultságot igazoló valamennyi okiratot vagy annak másolatát, illetőleg ezek hiányában hivatkozni kell az egyéb bizonyítási eszközökre.

A törvény 13. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy: Termőföld esetén a kár mértékét a termőföld kataszteri tiszta jövedelme (a továbbiakban: AK érték) alapján kell megállapítani úgy, hogy egy AK érték ezer forintnak felel meg. Erdők esetében az AK érték négyszeres szorzatát kell alapul venni.
A (3) bekezdés elrendeli, hogy: Amennyiben a földrészlet AK adata a korábbi okiratból nem állapítható meg, akkor az AK értéket a föld fekvése szerint község (város) kataszteri tiszta jövedelmi adatainak 1982–1985. évi lezárása során megállapított átlagos AK adatok alapulvételével kell kiszámolni.

A (4) bekezdés azt írja elő, hogy: Ha az eredeti földet, vagy annak egy részét művelés alól kivett területként vagy halastóként tartották nyilván, a kár mértékét a föld fekvése szerinti község (város) legalacsonyabb minőségű szántó művelési ágra meghatározott AK értéke alapján kell megállapítani.

A törvény végrehajtásáról rendelkező 104/1991. (VIII.3.) kormányrendelet 21. §-ának (1) bekezdése szerint: A  földhivatal a termőföldek művelési ágára, területére és AK értékére vonatkozó adatokat e földeknek a gazdálkodó szervezet használatába (kezelésébe) kerülése időpontjának megfelelő állapot szerint – a földrendezés során készített adatgyűjtőlapok, a használatba (kezelésbe) vétel idején érvényben volt birtokívek és más földnyilvántartási munkarészek alapján igazolja.

A törvény 3. sz. melléklete úgy rendelkezik, hogy: A kár mértékének meghatározásához figyelembe veendő átalányértékek a különböző vagyonelemeknél:
A kárpótlás alapjául szolgáló érték (Ft/m2)
Üres belterületi építési telek	 200

Az idézett jogszabályok szerint a kárpótlásra okot adó sérelem tényét a panaszosnak kell igazolnia. A panaszos által becsatolt irat mezőgazdasági művelési ágú föld - és nem üres belterületi építési telek - elvételét igazolja. Ennek alapján a kárpótlási hivatalnak a kár mértékének és a kárpótlás összegének megállapítását nem az üres belterületi építési telekre megállapított szabályok figyelembevételével, hanem az aranykoronában kifejezett értékű föld elvételével okozott sérelem alapján kellett megállapítania. 

A vizsgálat megállapította, hogy az eljáró kárpótlási hivatal a kár és a kárpótlás mértékét a törvényben előírt szabályok figyelembevételével az elvett föld aranykorona értéke alapján állapította meg. Mivel a Hivatal eljárása során a rá irányadó hatályos jogszabályok rendelkezései szerint járt el, eljárása alkotmányos visszásságot nem idézett elő. Ezért panaszos beadványát alkotmányos visszásság hiányában el kellett utasítanom. 

Jelentésem egy példányának megküldésével a panaszost, valamint a Hivatalt, és az OKKH elnökét is tájékoztattam. 

Budapest, 1998. február 24.

Gönczöl Katalin