OBH 4952/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Endrődi Zsuzsa

Az eljárás megindulása:

Eperjeskei lakos 1977. májusában több lakótársa nevében is panasszal fordult hozzám az önkormányzat működését illetően. Panaszos szerint a testület állandóan emeli a tiszteletdíjakat, amikor a falú költségvetését 6 millió forint hiánnyal fogadták el. A tiszteletdíjakat némely esetben csak banki hitelből tudják fedezni, ugyanakkor, ha a lakosság közül valaki támogatást kér, a válasz az, hogy nincs rá pénz. Közmeghallgatást eddig egyszer tartottak, de panaszos szerint sikertelenül.

Érintett alkotmányos jogok:

1. A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabad véleménynyilvánításra, továbbá arra hogy a közérdekű adatokat megismerje és terjessze. Az adott ügyben a  közérdekű kérdés feltevésére és a közérdekű adatok megismerésére többek között közmeghallgatáson kerülhet sor (Alkotmány 61. § (1) bekezdés).

2. A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság, és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak (Alkotmány 70E. § (1) bekezdés).

Alkalmazott jogszabályok:
A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 2. § (1) bekezdése, mely szerint a helyi önkormányzat érvényre juttatja a népfelség elvét, helyi közügyekben demokratikus módon, széles körű nyilvánosságot teremtve kifejezi és megvalósítja a helyi közakaratot.

13. §: A képviselő-testület évente legalább egyszer, előre meghirdetett közmeghallgatást tart, amelyen az állampolgárok és a helyben érdekelt szervezetek képviselői közérdekű kérdést és javaslatot tehetnek.

18. § (2) bekezdés: A képviselő-testület meghatározza azoknak a fórumoknak a rendjét (község-, várospolitikai fórum, városrész tanácskozás, falugyűlés stb.), amelyek a lakosság, a társadalmi szervezetek közvetlen tájékoztatását, a fontosabb döntések előkészítésébe való bevonását célozzák. Ezek állásfoglalásáról és az ott felmerült kisebbségi véleményekről tájékoztatni kell a képviselő testületet.

98. § (2) bekezdése: A közigazgatási hivatal vezetője a fővárosban és a megyében
a./ ellátja a helyi önkormányzatok, a helyi kisebbségi, valamint a kisebbségi települési önkormányzatok törvényességi ellenőrzését, a mérlegeléssel hozott önkormányzati döntésnek kizárólag a jogszerűségét vizsgálhatja;

99. § (1) bekezdése: A közigazgatási hivatal vezetője a törvényességi ellenőrzés körében -határidő tűzésével- felhívja az érintettet a törvénysértés megszüntetésére. Az érintett a felhívásban foglaltakat köteles megvizsgálni és a megadott határidőn belül az annak alapján tett intézkedésről vagy egyet nem értéséről a közigazgatási hivatal vezetőjét tájékoztatni.

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:

A panaszos felvetései alapján tájékoztatást kértem a Szabolcs Szatmár Bereg megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjétől arról, hogy törvényességi felügyeleti jogkörében tapasztalt-e  olyan jogsértést, melynek során Eperjeske képviselő-testületének határozata ellen törvényességi felszólalással kellett élni, akár a tiszteletdíjak emelése, akár a szervezeti és működési szabályzat, akár a szociális ellátásokról szóló rendelet kapcsán.
A Közigazgatási Hivatal vezetője 1998. augusztus 19-én adott válaszában a következőkről tájékoztatott:
A szociális igazgatás helyi szabályozásáról szóló 5/1997. (IV. 30.) számú rendelet átmeneti segélyezéssel, valamint a 7/1997. (XII. 10.) számú rendelet gyermekvédelmi támogatással kapcsolatos előírásaival szemben kellett törvényességi észrevételt tenni.
Az első esetben azért, mert a rászorultságtól függetlenül évi két alkalomra szűkítették ugyanazon ügyfél átmeneti segélyezésének lehetőségét, a második esetben szért, mert a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló törvénnyel össze nem egyeztethető módon szabályozták a rendkívüli gyermekvédelmi támogatást.
Törvényességi jelzés kibocsátására került sor azért, mert a képviselő testület 1997 évben a kötelező közmeghallgatást nem tartotta meg.
A Szervezeti és Működési Szabályzatban (a továbbiakban: SZMSZ)  foglaltaknak megfelelően a képviselő-testület Ügyrendi és Népjóléti Bizottságot választott, de azok működtetésére nem fordított gondot.
Az említett  két bizottság 1997-ben nem ülésezett, az SZMSZ-ben meghatározott feladatát nem látta el, ezért mulasztásban megnyilvánuló törvénysértés miatt a Közigazgatási Hivatal vezetője törvényességi jelzéssel élt.
A képviselő-testület a törvényességi észrevételekre pozitívan reagált. A helyi szociális rendeletét megfelelően módosította, a jelzéseket elfogadta.

A képviselők tiszteletdíjával kapcsolatban alkotott helyi rendeletek - az 5/1995. (06.20.) számú és a 2/1997. (02.26.) számú - előírásai megfelelnek a vonatkozó törvény rendelkezéseinek. A havi tiszteletdíj mértéke 1995-1996 évben bruttó 10.000.-Ft.-ban, 1997. január 1-től pedig havi bruttó 15.000.- Ft.-ban került meghatározásra.
Az eperjeskei önkormányzat költségvetési gazdálkodásával összefüggően az adott időszakban nem merültek fel olyan zavarok és nehézségek, amelyek külső beavatkozást igényeltek volna. A költségvetést forráshiánnyal csak 1995-ben fogadták el, de ekkor a hiányt az azt meghaladó összegű pályázati támogatás fedezte.

A tájékoztatás alapján megállapítható, hogy Eperjeske Képviselő-testülete az SZMSZ előírásait nem tartotta meg, mert 1997-ben nem tartott közmeghallgatást, és az Ügyrendi és Népjóléti Bizottságok működtetésére nem fordított gondot. A helyi szociális ellátásokról szóló rendeleteit úgy hozta meg, hogy az nem volt összhangban a szociális törvény előírásaival. A Közigazgatási Hivatal által feltárt mulasztások alkotmányos joggal összefüggő visszásságot okoztak, de a  képviselő-testület a mulasztás orvoslása érdekében tett törvényességi észrevételeket elfogadta, ennek során megfelelően módosította a helyi szociális rendeletet. Ezért az ügyben ajánlást nem teszek és a vizsgálatot lezárom. Erről az érdekelteket a jelentés egy példányával értesítem.

Budapest, 1999. május 14.

Dr. Polt Péter