OBH 4951/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása

A panaszos a beadványában sérelmezte, hogy az önkormányzat nem tett eleget a bíróság ítéletének és nem folytatott le új eljárást az ápolási díj iránti kérelemmel kapcsolatban.

Megállapított tényállás

A vizsgálat során megkerestem az érintett önkormányzatot és tájékoztatást kértem a panaszos édesanyjának ápolási díj iránti kérelmével kapcsolatban. Az önkormányzat Képviselő-testülete 1995. április 26-án kelt határozatával (356/1995.) elutasította a panaszos édesanyjának ápolási díj iránti kérelmét. A bíróság ezt a határozatot 1996. szeptember 23-án kelt ítéletével - megalapozatlanságra hivatkozva - hatályon kívül helyezte és az önkormányzatot az 1995. évre vonatkozó ápolási díj tekintetében új eljárás lefolytatására kötelezte. 

A panaszos 1997. októberéig nem kapta meg az új eljárás eredményeképpen született határozatot. Az önkormányzat - a polgármester tájékoztatása szerint - 1996. november 28-án megtárgyalta az ápolási díj ügyét és a család jövedelmi viszonyaira tekintettel nem találta a kérelmezőt a támogatásra jogosultnak. A határozat kézbesítését bizonyító iratot azonban az önkormányzat nem tudta rendelkezésemre bocsátani.

Alkalmazott jogszabály

1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról

"40. § Az ápolási díj a tartósan gondozásra szoruló személy otthoni ápolását ellátó nagykorú hozzátartozó részére biztosított anyagi hozzájárulás.
41. § (1) Ápolási díjra jogosult a jegyes kivételével a hozzátartozó [Ptk. 685. § b) pont], ha önmaga ellátására képtelen, állandó és tartós felügyeletre, gondozásra szoruló 2 év feletti súlyos fogyatékos vagy 18. életévét be nem töltött tartós beteg személy gondozását, ápolását végzi.
(2) Az önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek esetén ápolási díj állapítható meg annak a hozzátartozónak, aki 18. életévét betöltött tartósan beteg személy gondozását végzi.
(3) Az ápolási díjról a települési önkormányzat képviselő-testülete dönt."

1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról

"16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva."

"29. § (1) E törvény alkalmazásában hatóság:
f) az igazságügyi szerv - kivéve a bíróságot -;"

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól

"45. § (1) A határozatot kézbesítés útján kell közölni, a jelenlevő ügyféllel, azonban - ha jogszabály nem zárja ki - kihirdetés útján is közölni lehet."

"47. § (1) A határozat közlésének napja az a nap, amelyen azt kézbesítették, kihirdették, a közszemlére tett iratot levették, illetőleg a határozatot távközlési eszköz útján közölték."

Érintett alkotmányos jogok

Alkotmány 2. § (1) 

"A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

A vizsgálat megállapításai

Az országgyűlési biztos a tevékenységére irányadó 1993. évi LIX. törvény 16. §-a értelmében egy beadványt akkor vizsgálhat, ha valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében a beadványt tevőt alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az említett törvény szerint a bíróság nem minősül hatóságnak, ezért a panasznak a bíróság ítéletével érintett részét hatáskör hiányában nem vizsgáltam.

Az önkormányzat által megküldött iratokból megállapítható, hogy a Képviselő-testület eleget tett a bíróság ítéletének és lefolytatta az új eljárást, az 1995. évi ápolási díjra vonatkozóan meghozta határozatát.

A közigazgatási szerv határozatának érvényességi feltétele a határozat közlése. A határozathoz fűződő joghatások a közléssel állnak be, a jogkövetkezmények, jogosultságok érvényesíthetősége a közlést követő napon kezdődik. A határozat közlésének több formája van, a leggyakoribb a kézbesítés. Más közlési formák abban az esetben alkalmazhatók, ha azt különös eljárási szabályok megengedik. Az írásba foglalt határozat kézbesítésének megtörténtét az ügyintéző jegyzőkönyvbe foglalja, illetve az iratra feljegyzi, a határozat árvételét az ügyfél aláírásával tanúsítja. Postai úton történő közlés esetén a tértivevényes levél a kézbesítés módja, hiszen ez alkalmas annak megállapítására, hogy a határozatot ki és mikor vette át. A visszaérkezett tértivevény az irat részét képezi. Megfelelő tértivevény hiányában a határozat újabb kézbesítéséről kell intézkedni, hiszen ha a kézbesítés ténye nem dokumentált, a közlés nem szabályszerű. A rendelkezésre álló iratok és az önkormányzat tájékoztatása alapján nem állapítható meg, hogy a panaszos által sérelmezett eljárásban a határozatot kézbesítették-e az ügyfélnek.

Az Alkotmánybíróság 9/1992. AB határozata szerint: "A jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is."

Ugyanakkor a jogállamiság követelményéből fakadó jogbiztonság, mint alkotmányos alapelv az állampolgárokat csak közvetve érinti az állami szabályozó rendszeren keresztül. A nem megfelelő államigazgatási eljárás sérti a jogbiztonság elvét, az állampolgár tekintetében alkotmányos visszásság azonban csak akkor keletkezik, ha az állampolgárt érdeksérelem éri, vagy a hatósági magatartás más alkotmányos jogainak sérelmével jár. A panaszos édesanyját az önkormányzat visszamenőleg sem találta ápolási díjra jogosultnak, ezért a határozat közlésének esetleges elmaradása miatt érdeksérelem nem érte.

A határozat kézbesítésének kérdésével kapcsolatban a tényállás nem tisztázható egyértelműen, ezért alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot nem állapítok meg. Felhívom azonban az érintett önkormányzat figyelmét az eljárási szabályok jövőbeni betartására.

Budapest, 1999. március 5.

Dr. Polt Péter