OBH 4846/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Gáspárné dr. Pere Katalin

Az eljárás megindulása

A panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy a bíróság által megállapított baleseti kártérítési járadéka, melyet a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság folyósít, nem emelkedik a megállapítás óta. Megkereséseire - melyeket a mellékelt postai tudakozványokról szóló értesítéssel igazol - a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság nem válaszol. Nem kapta meg a 3000 Ft egyszeri támogatást sem.

Érintett alkotmányos jog

Szociális biztonsághoz való jog (Alk. 70/E. § (1)-(2) bek.)

Alkalmazott jogszabályok

A társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. törvény

8. § A társadalombiztosítási feladatokat ellátó szerv a hozzáforduló biztosítottat jogairól és kötelezettségeiről tájékoztatja, igénye érvényesítéséhez segítséget nyújt. 

8/1978. (VIII. 2.) MüM rendelet az állami szerveket kártérítés címén terhelő egyes járadékoknak a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság által történő folyósításáról. (Hatályos volt 1989. december 22-ig.)

5/1990. (XII. 27.) MüM rendelet az állami szerveket kártérítés címén terhelő, Nyugdíjfolyósító Igazgatóság részére átadott járadék folyósításáról.

1. § Az állami szervet a Polgári Törvénykönyv XXIX-XXX. fejezte, a Munka Törvénykönyve 62. §-a, vagy más jogszabály alapján, kártérítés címén terhelő és Nyugdíjfolyósító Igazgatóság (a továbbiakban: NYUFIG) részére átadott pénzbeli járadékot (a továbbiakban kártérítési járadék) továbbra is a NYUFIG folyósítja.

2. § (1) A kártérítési járadék egy havi összegének emelkedése esetén a károkozó köteles a változást megállapító okirat (ítélet, egyezség stb.) másolatát, annak jogerőre emelkedésétől számított 15 napon belül a NYUFIG-nak megküldeni és a kártérítési járadék eredeti, valamint a felemelt összege közötti különbözetnek az átadás időpontjától számított 120 hónapból még hátralevő időre számított összegét 60 napon belül a NYUFIG részére átutalni.

3. § (1) A kártérítési járadéknak a NYUFIG által történő folyósítása nem érinti az állami szervnek azokat a jogait és kötelezettségeit, amelyek a járadékossal szemben megilletik, illetőleg terhelik. 

4. § (1) a NYUFIG az emelt összegű járadékot a 2. § (1) bekezdése szerinti okiratok megküldését követő második hónap első napjától kezdődően folyósítja. 

Az egyes nyugellátásban, baleseti nyugellátásban és nyugdíjszerű rendszeres szociális ellátásban részesülők egyszeri támogatásáról szóló 82/1996. (VI. 7.) Korm. rendelet

1. § (1) Azok a személyek, akik

a) a nyugellátások és baleseti nyugellátások 1996. július havi emeléséről szóló 81/1996. (VI. 7.) Korm. rendelet szerinti emelésben részesülnek, és az emelés előtti, 1996. július havi nyugellátásuk, baleseti nyugellátásuk - de nem értve a baleseti járadékot -, továbbá

b) központi szociális segélyben, rokkantsági járadékban egészségkárosodási járadékban, a megváltozott munkaképességűek átmeneti, illetve rendszeres szociális járadékában, valamint a vakok rendszeres szociális segélyében részesülnek
és az a)-b) pontban megjelölt 1996. július havi ellátásuk, valamint a nyugellátások és baleseti nyugellátások 1996. július havi emeléséről szóló 81/1996. (VI. 7.) Korm . rendelet 1. §-ának (3) bekezdésében említett ellátásuk - kivéve a családi pótlékot - együttes havi összege nem haladja meg a 17 000 forintot, 3000 forint egyösszegű, egyszeri támogatásra jogosultak. 

A nyugellátások és baleseti nyugellátások 1996. július havi emeléséről szóló 81/1996. (VI. 7.) Korm. rendelet

1. § (3) Az emelést az 1996. július hónapra járó - az e rendelet szerinti emelés nélküli ellátásnak 
a) a házastársi pótlék, a házastárs utáni jövedelempótlék, a családi pótlék és a nem társadalombiztosítási ellátás,
b) az egyes személyes szabadságot korlátozó intézkedésekkel, valamint a semmissé nyilvánított elítéléssel összefüggésben járó emelés, a nemzeti helytállásért járó pótlék, és
c) az egyes nyugdíjak felülvizsgálatáról, illetőleg egyes nyugdíj-kiegészítések megszüntetéséről szóló 1991. évi XII. törvény alapján megszüntetett nyugdíj-kiegészítés helyébe lépő pótlék nélküli összegére kell végrehajtani. 

Megállapított tényállás

A Nyugdíjfolyósító Igazgatóság a panaszos részére saját jogú öregségi nyugellátást, valamint kártérítési járadékot folyósít.

Az öregségi nyugellátás a Szolnok Megyei Nyugdíjbiztosítási igazgatóság 30-07792/93/16. ügyszámú határozata alapján kerül folyósításra 1993. szeptember 1-től, melynek összege: 9.845, - Ft. Az időközi emeléseket figyelembe véve az ellátás összege:

1993. szeptember 1-től havi						 9.845,- 
+ 4 %								                394,-
1994. január 1-től havi						10.239,-	   
+ 10 %									  1.024,-   
1994. január 1-től havi						11.263,-
+ 8 %									     901,-
1994. szeptember 1-től havi						12.164,-
+ 11 %									  1.338,-
1995. január 1-től havi						13.502,-
+ 4 %									     540,-
1995. szeptember 1-től havi						14.042,-
+ 12 %									  1.685,-
1996. január 1-től havi						15.727,-
+ 0,5 %								       79,-
1996. július 1-től havi							15.806,-
+ 19,5 %								  3.082,-
1997. január 1-től havi						18.888,-								 

A kártérítési járadékra a panaszos a 8/1978. (VIII. 2.) MüM rendelet alapján jogosult, melynek összege 1.662, Ft. Ellátásai összege: 20.550,- Ft. A kártérítési járadék nem társadalombiztosítási ellátás, összege nem növekszik a társadalombiztosítási ellátások emelésével. A járadék felemelésére a károkozónak van lehetősége, amennyiben elzárkózik, az igényt bírói úton lehet érvényesíteni.
A 3000,- Ft egyszeri támogatásra a panaszos valóban nem volt jogosult. Az 1996. július havi emelést megelőzően az öregségi nyugdíj (15.727,- Ft) és a kártérítési járadék (16.662,- Ft) együttes összege (17.389,- Ft) meghaladta a jogszabályban előírt 17.000 Ft felső határt.
A panaszos évek óta reklamálta a Nyugdíjfolyósító Igazgatóságnál a nyugdíjemelések kapcsán, hogy kártérítési járadéka nem került felemelésre. Több ízben kapott tájékoztatást, hogy erre miért nincs lehetőség, illetőleg, hogy a járadék felemelésére a károkozónak (vagy bíróságnak) van lehetősége.
A beadványban panaszolt válaszadás, mely azonos tartalmú az előzőekkel, valóban késedelmesen, illetőleg az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének rövid úton történő megkeresését követően 1997. július 24-ével történt, melyért a Nyugdíjbiztosító Igazgatóság a panaszostól elnézést kért.
A fenti tényállás alapján mivel alkotmányos jogsérelem nem állapítható meg, a vizsgálatot lezártnak tekintem.

Budapest, 1997. szeptember 15.

Gönczöl Katalin