OBH 4793/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Mizerák Judit

Az eljárás megindulása

A Radnai Béla Közgazdasági Szakközépiskola, Gimnázium, Gépíró és Gyorsíró Szakiskolában működő érdekvédelmi szervezet, a Közalkalmazotti Tanács valamint az oktatási intézmény igazgatója panasszal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert sérelmezték a jelzett iskola és a Móricz Zsigmond Ipari Szakközépiskola összevonását.

Az ügyben a vizsgálatot 1997. június 18-án megindítottam.

A vizsgálat megindításával egyidejűleg megkerestem Budapest Főváros Főpolgármesteri Hivatalát  valamint a Fővárosi Közigazgatási Hivatal vezetőjét tekintettel arra, hogy a rendelkezésemre bocsátott információk alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság fennállására engedtek következtetni.

Az érintett alkotmányos jogok

Eljárásom során a következő alkotmányos jogokat vizsgáltam az üggyel kapcsolatban:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmányának (a továbbiakban: Alkotmány) 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

2. Az Alkotmány 70/F. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot.

3. Az Alkotmány 70/F.(2) bekezdése rögzíti: a Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.

A vizsgálat jogszabályi háttere

A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Köot.) 88. § (4) bekezdése szerint az önkormányzatok feladataikat intézmény létesítésével, fenntartásával, társulásban való részvétellel vagy más önkormányzattal, illetve fenntartóval kötött megállapodás útján láthatják el.

A Köot. 102. § (3) bekezdése rögzíti: A fenntartó a közoktatási intézmény megszüntetésével, átszervezésével, feladatának megváltoztatásával, nevének megállapításával, költségvetésének meghatározásával és módosításával, vezetőjének megbízásával és megbízásának visszavonásával összefüggő döntése előtt beszerzi az intézmény alkalmazotti közösségének, az iskolaszéknek, az iskolai szülői szervezetnek (közösségnek), az iskolai diákönkormányzatnak, a nemzeti vagy etnikai kisebbség nyelvén, illetve a nemzeti vagy etnikai kisebbség nyelvén és magyarul nevelő és oktató nevelési-oktatási intézmény esetén – ha nem rendelkezik egyetértési joggal – a helyi kisebbségi önkormányzat, helyi kisebbségi önkormányzat hiányában a kisebbség helyi szószólója, illetőleg ennek hiányában az adott kisebbség helyi egyesületének, szakközépiskola és szakiskola esetén a fővárosi, megyei gazdasági kamara véleményét.

A vizsgálat megállapításai

A Fővárosi Közgyűlés 502/1997 (IV.24) és 503/1997 (IV.24) számú határozataiban arról döntött, hogy 1997. július 31-ével a Radnai Béla Közgazdasági Szakközépiskola, Gimnázium  Gépíró és Gyorsíró Szakiskolát mint önálló költségvetési intézményt megszünteti és a Móricz Zsigmond Műszaki Középiskola és Szakiskola Radnai Béla Közgazdasági Tagozata elnevezéssel, mint jogutód intézményhez integrálja. 

A helyi önkormányzatokról szóló, 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) szerint a helyi önkormányzat "lelke" az önkormányzati önállóság. Az önkormányzati önállóság egyik legfontosabb alkotmányos és törvényi garanciája, hogy a képviselő-testület önkormányzati ügyekben önállóan szabályoz, igazgat, döntése kizárólag törvényességi okból vizsgálható felül.

A fővárosi közgyülés tárgyban hozott határozatait a  Fővárosi Közigazgatási Hivatal vezetőjénél sérelmezte a Pedagógusok Szakszervezete titkára és az átszervezéssel érintett szakközépiskola igazgatója is.

A Közigazgatási Hivatal vezetője az Ötv. 98. § (2) bekezdésének a) pontja valamint a fővárosi, megyei közigazgatási hivatalokról szóló, 191/1996. (XII. 17.) Korm. rendelet alapján, törvényességi ellenőrzés keretében felülvizsgálta a sérelmezett döntés jogszerűségét.

Ennek keretében értékelte a vizsgált döntés viszonyát a törvények, egyéb jogszabályok előírásaihoz és az önkormányzat belső szabályzataihoz. Elemezte, hogy az adott döntést az önkormányzat a hatáskörében hozta-e. A törvényességi ellenőrzés kiterjedt a hatásköröket megállapító jogszabályok érvényesülésének vizsgálatára is. 

A Közigazgatási Hivatal vezetője az ellenőrzés során megállapította, hogy a Képviselő-testület döntéshozatali eljárása, működése, határozata törvényeknek megfelelt,  döntéshozatalában eljárási vagy anyagi jogszabálysértést nem állapított meg. 

A Képviselő-testület az iskolák összevonásával kapcsolatos döntése előtt, széleskörű egyeztetéseket, megbeszéléseket tartott, amelyek írásos anyagát a jegyzőkönyvhöz csatolták.

Megkeresésemre Budapest Város Főpolgármester-Helyettese egyebek mellett tájékoztatást adott arra vonatkozóan, hogy a fővárosi közgyűlés döntésének végrehajtásával a két iskola tanulói nem kerülnek a jelenleginél rosszabb helyzetbe. A megszüntetett iskola sportudvara - kis mérete miatt - eddig sem volt alkalmas a testnevelési órák megtartására, amiért is a tanulóknak az uszodában tartották meg a testnevelés órákat. A másik oktatási intézmény részére pedig csak egy kondicionáló terem állt rendelkezésre. 

Az összevonás miatti átalakítások időtartamára az iskola egy sportegyesülettel kötött szerződést a testnevelés órák sportpályákon történő megtartására. Mindezeken túl az következő tanévre - a Gyermekétkeztetési Vállalattal kötött bérleti szerződés felmondásával - a megüresedett helyen lehetőség nyílik egy minden igényt kielégítő tornaterem kialakítására.

A Főpolgármester-Helyettes által adott tájékoztatás kiterjedt arra is, hogy a gépírási órák megtartásának helyét a tanulólétszám változásával egyidejűleg lehet csak véglegesen kialakítani 

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

Az ügyben eljárt testületek és közigazgatási szervek a vonatkozó eljárási szabályokat betartották, a benyújtott panaszokat kivizsgálták és megtették mindazokat az intézkedéseket, amelyeket e jogszabályok számukra kötelezően írnak elő.  

Az általam lefolytatott vizsgálat, a rendelkezésemre bocsátott iratok, Budapest Főváros Főpolgármester-Helyettesének, valamint a Fővárosi Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjének tájékoztatása alapján megállapítottam, hogy az Obtv.-ben megjelölt, az országgyűlési biztos fellépését igénylő alkotmányos jogsértés nem történt.

Budapest, 1998.

Gönczöl Katalin