OBH 4698/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó Tasnádiné dr. Bácsi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása:

Hivatalhoz benyújtott kérelmében panaszos sérelmezte, hogy a családi pótlék igénylő lapon a gyermektartásdíjat is fel kell tüntetni. A nem közérthető  kitöltési útmutató miatt hiányt kellett pótolnia, ezért késedelmesen kapta meg az 1997. év májusi családi pótlékot.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa a szociális biztonsághoz való jog érintettsége miatt vizsgálatot indított.

Kapcsolódó Jogszabályok:

A családi pótlékról és a családok támogatásáról szóló 1990. évi XXV. törvény
1997. évi CXLVI. törvény 68.§-ával módosított szöveg, hatályos 1998. január 1-től:
/T. 1/A. § (1) bekezdése az egy főre jutó jövedelem számításánál a család tagjaként figyelembe vehető személyeket sorolja fel/
törvény 1/I §(2) Az 1. § (1) bekezdésének alkalmazásában nettó jövedelem az (1) bekezdésben meghatározott személyeknek a magánszemélyek jövedelmadójáról szóló törvény szerint adóköteles jövedelemként meghatározott vagyoni értéke (bevétele), csökkentve a személyi jövedelemadó, a munkavállalói járulék, a nyugdíj- és egészségbiztosítási járulék és a magánszemélyek jövedelmadójáról szóló törvény által elismert költségek összegével.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott nettó jövedelem csökkenthető a család tagjának folyósított gyermekgondozási segély és gyermeknevelési támogatás összegével, valamint az (1) bekezdésben figyelembe nem vett személy részére a Csjt. alapján nyújtott
a) bíróság által megállapított tartási kötelezettség esetén a bíróság által meghatározott tartás teljes értékével,

Az 1990. évi XX. törvény végrehajtásáról szóló 68/1995. (VI. 17.) Korm. rendelet
(279/1997. (XII. 23.) Korm. rendelettel módosított szöveg, 1998. január 1-től hatályos)
R. 7. § (1)
(1996. év áprilisában hatályos szöveg) R. 7.§ (2) Az (1) bekezdés szerint megállapított jövedelmet növelni kell az értékpapírból származó jövedelemmel, az osztalék jövedelemmel és a kapott tartás összegével. Az így megállapított jövedelem csökkenthető
a) a fizetendő személyi jövedelemadó,
b) a levont (befizetett) egészségbiztosítási és nyugdíjbiztosítási járulék,
c) a levont munkavállalói járulék,
d) a T. 1/A. §-ának (3) bekezdése szerint nyújtott tartás,
e) a gyermekgondozási segély,
f) a gyermeknevelési támogatás
éves összegével.

( 1998 január 1-től hatályos szöveg)
 R. 7.§ (2) Az (1) bekezdés szerint megállapított jövedelmet növelni kell a kapott tartás éves összegével)
(3) Az (1)–(2) bekezdés szerint megállapított jövedelem csökkentendő
a) a levont egészségbiztosítási és nyugdíjbiztosítási járulék,
b) a levont munkavállalói járulék,
c) a T. 1/A. § (3) bekezdése szerinti tartás,......éves összegével
(5) A család egy főre jutó nettó jövedelmét a családi pótlékot igénylő személynek
a) ha a családban nincs adóbevallásra kötelezett személy, az Országos Egészségbiztosítási Pénztár (a továbbiakban: OEP) által a tárgyév január 15-éig kiadott "Egyszerűsített jövedelemnyilatkozat" című nyomtatványon kell bejelentenie a családi pótlékot folyósító szervnél;

Az érintett alkotmányos jogok

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2. § (1) bekezdése: " A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."
A Magyar Köztársaság Alkotmányának 70/E. § (1) bekezdése "A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg."

A vizsgálat megállapításai:

A panaszos 1996 évben, mint 50 %-os rokkant, rendszeres szociális járadékot kapott. Ezenkívül kiskorú gyereke az apa, a bíróság által megítélt gyermektartásdíjat fizetett részére. Panaszos a családi pótlék folyósításához szükséges adatlapon először 0 Ft jövedelmet vallott be. A Nyugdíjfolyósító Igazgatóság hiánypótlásra hivta fel.
Megállapítottam, hogy a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság a szabályosan kitöltött jövedelemnyilatkozat késedelmes beérkezése miatt nem tudta a panaszosnak az 1997. év májusi családi pótlékát a járadék átutalásával egyidőben megküldeni. Erről a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság a panaszost értesítette, és az 1997. év májusi családi pótlékot külön kipostázta.
Megállapítottam, hogy a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság mulasztást nem követett el.
 
Panaszos szerint nulla forint a családi pótléknál figyelembe vehető jövedelme, mert csak rendszeres szociális járadékot és gyermektartásdíjat kap.
Az 1990. évi XX. törvény és az idézett végrehajtási rendelete szabályozza a családi pótlék igénybevételének feltételeit, így a figyelembe vehető jövedelmeket. Kétségtelen, hogy a rendszeres szociális járadék a magánszemélyek jövedelmadójáról szóló törvény szerint nem adóköteles jövedelem, így panaszosnak adóbevallást nem kellett benyújtania. Azonban a rendelet idézett 7.§ (5) bekezdése értelmében ez esetben is be kell nyújtani az "Egyszerűsített jövedelemnyilatkozat" című nyomtatványt. Az Adatlapon a 2. pontban kellett volna feltüntetni nevét, nyugdíj törzsszámát  járulékot, jelezve, hogy jövedelme a családi pótlék igénylésénél nem vehető figyelembe. Mivel járulékát nem jelezte a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság indokoltan hívta fel hiánypótlásra.

Az idézett 68/1995. (VI. 17.) Korm. rendelet 7.§ (2) bekezdés és a (3) bekezdés c.) pontjából kiderül, hogy a gyermektartásdíjat fel kell tüntetni, mint jövedelmet, de az egy főre eső jövedelem kiszámításánál figyelmen kívül kell hagyni. Tartalmilag ugyanez a szabály érvényesült a kérelem kitöltése idején - 1996 január 4.-től hatályos - jogszabály szövegben is
Ebből következik, hogy a bíróság által megítélt gyermektartásdíj összegét nem kellett a családi pótlék megállapításánál jövedelemként figyelembe venni.

Mindezek alapján vizsgálatomat alkotmányos visszásság hiányában lezártam.

Budapest, 1998. július 3.

Gönczöl Katalin