OBH 4361/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Borza Bea

A vizsgálat megindulása

Panaszosok azzal fordultak az Országgyűlési Biztosok Hivatalához, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosa végezzen vizsgálatot birtokháborítás megszüntetése iránt folyó, a közigazgatási eljárás során általuk tapasztalt visszásságok ügyében.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16.§-ának (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam a tulajdonhoz fűződő alapjog védelme érdekében.

A helyzet korrekt megismerése céljából megkerestem Pécs Megyei Jogú Város jegyzőjét.

A megállapított tényállás

Panaszosok beadványa, az általuk csatolt dokumentumok alapján az alábbi tényállást állapítottam meg. 

Panaszosok szomszédjukkal szemben birtokvédelemért fordultak a város jegyzőjéhez, mert a szomszéd a telekhatáron lévő kerítés lábazatát akként töltötte fel, hogy a csapadékvíz elvezetéséről nem gondoskodott. A város jegyzője a kérelemnek helyt adott, határozatában megállapította a birtokháborítás tényét és kötelezte panaszosok szomszédját a kerítés lábazatának megfelelő kiépítésére, valamint a csapadékvíz átfolyásának megakadályozására. 

Panaszosok ezt követően végrehajtás elrendelése iránt terjesztettek elő kérelmet, melyet azonban a város jegyzője - tekintettel az alaphatározatban előírtak teljesítésre - elutasított. 

A végrehajtási eljárás során panaszosok fellebbezéssel fordultak a megyei közigazgatási hivatalhoz kifogásolva, hogy az alaphatározat szerinti végrehajtás - ellentétben az elsőfokú elutasító határozat tartalmával - nem történt meg. A közigazgatási hivatal mint másodfokú hatóság az elsőfokú határozatot helyben hagyta, indokolásában kifejtette, hogy amennyiben a későbbiekben a teljesítésre vonatkozó bizonyítékok megváltoznak - azaz esőzések során ismét vízátfolyás történik - panaszos újólag kérheti a végrehajtást.

Panaszosok a közigazgatási hivatal határozatát ugyancsak sérelmezve ismét a hivatalhoz fordultak, mely alkalommal bírósági felülvizsgálat iránti igényüket jelentették be, ugyanakkor kilátásba helyezték, hogy amennyiben a hivatal visszavonja vagy megváltoztatja határozatát e szándékuktól elállnak. Az országgyűlési biztoshoz ezt követően írt beadványukból - egyéb a hatóságoktól elszenvedett sérelmek sorolása mellett - már egyértelműen kitűnik, hogy a bírósági út elkerülése érdekében az ombudsman beavatkozását óhajtják érdekeik érvényesítésére.

A város jegyzőjéhez címzett megkeresésre válasz nem érkezett.

Jogszabályi háttér

1957. évi IV. törvény 
Az államigazgatási eljárásról 

78.§ (1) A határozat végrehajtását - ha jogszabály másként nem rendelkezik - az első fokon eljárt közigazgatási szerv rendeli el.
(2) A közigazgatási szerv a hivatalból lefolytatott eljárás esetén a végrehajtást - ha feltételei megvannak - köteles hivatalból haladéktalanul elrendelni; egyébként a végrehajtást a jogosult kérelmére tizenöt napon belül rendeli el.

1959. évi IV. törvény
A Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről

191.§ (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
(4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani.

Érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény
A Magyar Köztársaság Alkotmánya

13.§ (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

A vizsgálat megállapításai

I. 

Panaszosok a szomszédjukkal való sorozatos vitájukat birtokvédelmi eljárás keretében óhajtották orvosolni, méghozzá olyképpen, hogy a birtokháborítás tényét megállapító határozat szerinti végrehajtás maradéktalanul teljesedésbe menjen. Ennek érdekében kezdeményezték a csapadékvíz elvezetését szolgáló végrehajtási eljárást és az ombudsman vizsgálatát.

A vizsgálat során arra kellett választ keresni, hogy a birtokvédelmi és az azt követő végrehajtási eljárás során a hatóságok sértettek, illetve veszélyeztettek-e alkotmányos jogokat, különösen a tulajdonhoz való alapjogot.

A csatolt dokumentumok között szerepel a birtokháborítás ügyében keletkezett határozat, valamint a végrehajtási eljárás során hozott első- és másodfokú határozat. Ezen iratokból megállapítható, hogy a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságok az ügyben, az eljárási határidő betartásával, a jogszabályban előírtaknak megfelelően jártak el, a végrehajtásra vonatkozó, másodfokon hozott határozat a jövőre tekintettel szükséges kioktatást, felhívást tartalmazta. 

Mindebből következően a hatóságok eljárása, intézkedése, határozata nem idézett elő az érintett tulajdonhoz való alapjog tekintetében alkotmányos jogsérelmet, így ezzel összefüggésben visszásság megállapítására nem kerülhet sor. Ugyanakkor a panaszosok számára a jogszabályok, illetve a törvényes út betartásával keletkezhetett olyan érdeksérelem, mely - figyelemmel a közigazgatási hivatal határozatára - a végrehajtási eljárás közigazgatási úton való folytatásával, vagy bírói út igénybevételével orvosolható. 

II.

Az ügy vizsgálata során az állampolgári jogok országgyűlési biztosa megkereste Pécs Megyei Jogú Város jegyzőjét, melyben a panasz alapjául szolgáló körülményeket alátámasztó tájékoztatást, valamint iratokat kérte megküldeni. A város jegyzőjétől az ügyre vonatkozóan válasz, tájékoztatás az Országgyűlési Biztosok Hivatalába nem érkezett. Tekintettel azonban arra, hogy a panaszosok számára további jogorvoslati lehetőség még nyitva áll, a jegyző hallgatása a konkrét ügy érdeme szempontjából nem értékelhető olyan tényként, mely az országgyűlési biztos munkáját jelentősen hátráltatta volna. 

Ugyanakkor a jövőre tekintettel felhívom a város jegyzőjét, hogy mindenkor biztosítani köteles az országgyűlési biztos számára - a reá vonatkozó törvényben biztosított - vizsgálati jogosultságát, ellenkező esetben az alkotmányos jogok érvényesülése érdekében végzett, az Országgyűlés által reá ruházott jogkörének gyakorlásában akadályozza, és ezzel alkotmányos visszásságot okoz.

Budapest, 1999. április 30.

Gönczöl Katalin