OBH 4306/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Garamvári Miklós

A vizsgálat megindítása 

A Népszabadság 1997. április 12-én megjelent, "Dunaszentgyörgyi pofonok" c. írása nyomán, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény 16. § (2) bekezdése alapján 1998. augusztus 19-én, hivatalból vizsgálatot indítottam.

A vizsgálat alapjául szolgáló újságcikk arról számolt be, hogy a dunaszentgyörgyi általános iskolában az igazgatón kívül több pedagógus megalázza, lelkileg és fizikailag gyötri, csúfolja a tanulókat.

A vizsgálat megindításával egyidejűleg, tekintettel arra, hogy az újságcikkben leírtak alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság fennállására engedtek következtetni, megkerestem Dunaszentgyörgy Község jegyzőjét (a továbbiakban: Jegyző) és mint fenntartót felkértem, tájékoztasson arról, hogy hozzá vagy az iskola vezetéséhez érkezett-e panaszbejelentés, ha igen kivizsgálták-e a panaszokat, a vizsgálat mit állapított meg és az ügyben milyen intézkedés történt. 

Az ügy jogszabályi háttere 

A Gyermekek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény - amelyet az 1991. évi LXIV. törvény hirdetett ki -  29. cikkének első pontja  elvi éllel szögezi le: " Az Egyezményben részes államok megegyeznek abban, hogy a gyermek oktatásának a következő célokra kell irányulnia: 

a.)  elő kell segíteni a gyermek személyiségének kibontakozását, valamint szellemi és fizikai tehetségének és képességeinek a lehetőségek legtágabb határig való kifejlesztését
b.)   a gyermek tudatába kell vésni az alapvető emberi jogok és az alapvető szabadságok, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában elfogadott elvek tiszteletben tartását."

Az elvek gyakorlati érvényesítése során fontos feladat hárul az oktatási intézményekre, azok vezetőire és a pedagógusokra egyaránt.

A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Kö tv.) 10. § (2) szerint a gyermek, illetve a tanuló személyiségét, emberi méltóságát és jogait tiszteletben kell tartani, és védelmet kell számára biztosítani fizikai és lelki erőszakkal szemben. A gyermek és a tanuló nem vethető alá testi fenyítésnek, kínzásnak, kegyetlen, embertelen megalázó büntetésnek vagy bánásmódnak.

Fentiekkel összefüggésben, a Kö tv. 19. § (1) bekezdésének e.) pontja alapján, a pedagógus alapvető feladata a rábízott gyermekek, tanulók nevelése, tanítása.  Kötelessége különösen, hogy a gyermekek, tanulók, emberi méltóságát és jogait tiszteletben tartsa. 

A Kö tv. 55. § (2) bekezdésének b.) pontja értelmében pedig a nevelési-oktatási intézmény vezetőjének feladatkörébe tartozik különösen a nevelő és oktató munka irányítása és ellenőrzése.

Az érintett alkotmányos jog

A Magyar Köztársaság Alkotmánya 54. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.

A  vizsgálat megállapítása 

Az általam kért és a Jegyző által adott tájékoztatás szerint, a hivatkozott újságcikkben közöltek alapján Dunaszentgyörgy Község Önkormányzatának képviselő-testülete 1997. április 17-én rendkívüli ülést tartott.

A képviselő-testület meghallgatta az iskola igazgatójának tájékoztatását. Ezt követően, tekintettel arra, hogy a képviselő-testület véleménye szerint az újságcikk név nélkül közölte állításait és eltorzítva rögzítette a történteket, továbbá figyelemmel arra, hogy a Jegyzőnél egy szülő sem emelt panaszt az iskola pedagógusainak viselkedését kifogásolva az ügy kivizsgálását nem látta szükségesnek. 

A Jegyző tájékoztatásához csatolta a képviselő-testületi ülésről készült jegyzőkönyv egy példányát is. A Jegyző és a Polgármester által hitelesített jegyzőkönyv 12. oldalán az iskola igazgatója elismerte a fizikai bántalmazás tényét: " Ekkor elkövette (az igazgató) azt a hibát, hogy kérte őket menjenek be a fizika szertárba. Ott egy fizikai oktatótáblának a léc aljával - ami leszakadt róla - minden gyerek hármat kapott a fenekére. Fontos dolog, hogy ez nem méterrúd volt. Amikor az újságíró itt volt, azt mondta neki, méterrudat tör el a gyerekeken. 

Szerencséjére eltörött ez a léc, ami azt is bizonyítja, nem méterrúd lehetett. Ezt a hibát sajnos elkövette, nem menti magát. Úgy gondolja, annak a 8. osztályos gyereknek, aki tovább akar tanulni, a második félévben is tanulnia kell. Úgy látja, ezt a gyerekek nem vették komolyan.".

Az emberi méltósággal kapcsolatos jogok az ember-állampolgár-gyermek-diák kiemelten fontos alapjogát jelentik arra, hogy mindenki tartsa tiszteletben a személyiségét, becsületét, nevét, származását, egyéniségét, szuverenitását, autonómiáját és egész emberi mivoltát. 

Ennek alapján tilos egyik embernek a másikat fizikailag megalázni, megsérteni, bántalmazni, az emberhez méltó körülményektől és bánásmódtól, illetve szabadságától, az embert megillető szuverenitástól és autonómiától megfosztani, illetve önkényesen bármire is kényszeríteni.

Az Alkotmánybíróság több határozatában kifejtette, hogy az ember „általános személyiségi joga”, mint úgynevezett anyajog, hivatkozható az emberi autonómia védelmére minden ügyben, függetlenül attól, hogy általános személyiségi jogként az Alkotmányban nincs nevesítve.

A diák személyének, személyiségének, emberi méltóságának sérelme koránál fogva adott védtelensége és az iskola hierarchikus rendszerében való kiszolgáltatottsága miatt igen súlyos jogsértés.

Mindezekre hivatkozva, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény 24. §-a valamint a közalkalmazottak jogállásáról szóló, 1992. évi XXXIII. törvény 46. §-ának (1)-(7) bekezdései alapján kezdeményezem, hogy Dunaszentgyörgy Község Önkormányzata Polgármesteri Hivatalának Jegyzője indítson a vizsgálattal érintett iskola igazgatója elleni fegyelmi eljárást. 

Kérem továbbá, az ügy valamennyi vonatkozását érintő, tényfeltáró, átfogó vizsgálat lefolytatására, annak megállapítása érdekében, hogy az iskolában más esetben is előfordult-e már, és ha igen, milyen gyakorisággal a tanulók bántalmazása.

Kérem a Jegyzőt, hogy ajánlásommal kapcsolatos álláspontjáról, illetve intézkedéseiről az Obtv 24. §-ban szabályozott 60 napos határidőn belül tájékoztatni szíveskedjen.

Budapest, 1998. szeptember 17.

Gönczöl Katalin