OBH 4257/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása

Panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, melyben sérelmezte, hogy a helyi önkormányzat elutasította lakásfenntartási támogatás iránti kérelmét és gyógyszertámogatásban nem részesítette.

Megállapított tényállás

Panaszos 1997 folyamán kétszer fordult a helyi önkormányzathoz gyógyszertámogatás iránti kérelemmel, melyeket az önkormányzat az átmeneti segélyről szóló rendelkezések alapján teljesített.

Panaszos lakásfenntartási támogatás iránti kérelmét az önkormányzat elutasította, arra hivatkozással, hogy a lakásfenntartás indokolt havi költsége nem haladja meg a törvényben és a rendeletben szabályozott mértéket, a háztartás havi összjövedelmének 35%-át.

Alkalmazott jogszabályok

1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról

"38. § (1) A települési önkormányzat lakásfenntartási támogatást nyújthat annak a családnak vagy személynek, aki a településen elismert minimális lakásnagyságot és minőséget meg nem haladó lakásban vagy nem lakás céljára szolgáló helyiségben lakik és lakás hasznosításából származó jövedelemmel nem rendelkezik.
(2) A lakásfenntartási támogatás megállapításának feltételeit, valamint a településen elismert minimális lakásnagyságot és minőséget a települési önkormányzat rendeletében határozza meg.
(3) Különösen indokolt a lakásfenntartási támogatás akkor, ha
a) a lakásfenntartás indokolt havi költsége eléri vagy meghaladja a háztartás havi összjövedelmének 35%-át,
b) a lakás fűtési költségének havi összege eléri vagy meghaladja a háztartás havi összjövedelmének 20%-át
és a háztartásban az egy főre jutó havi jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének kétszeresét.
(4) Költségeken
a) a (3) bekezdés a) pontjának alkalmazásában a lakbért vagy albérleti díjat, a lakáscélú pénzintézeti kölcsön törlesztőrészletét, a fűtés díját, illetve költségét, a csatornahasználati díjat, a szemétszállítás költségeit, valamint az önkormányzat rendeletében meghatározott mértékig a villanyáram, a víz- és gázfogyasztás költségeit, továbbá, ha az önkormányzat rendelete lehetővé teszi, a lakáskarbantartás költségeit,
b) a (3) bekezdés b) pontjának alkalmazásában a lakás fűtéséhez felhasznált hőenergia fűtési szezonban felmerülő – az önkormányzat rendeletében elismert – költségének, díjának 1/6-át
kell érteni."

"45. § (1) A települési önkormányzat képviselő-testülete a létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került, valamint időszakosan vagy tartósan létfenntartási gonddal küzdő személyek részére a rendeletében meghatározott átmeneti segélyt nyújt. Átmeneti segély pénzintézeti tevékenységnek nem minősülő kamatmentes kölcsön formájában is nyújtható.
(2) Az átmeneti segély adható alkalmanként és havi rendszerességgel. Az alkalmankénti segély gyógyszertámogatásként, illetve az egészségbiztosítás által nem vagy csak részben támogatott egészségügyi szolgáltatás díjaként is megítélhető. A havi rendszerességgel adott átmeneti segély jövedelemkiegészítő támogatásként, rendszeres nevelési támogatásként, továbbá az önkormányzat rendeletében meghatározott más ellátási formaként is nyújtható.
(3) Elsősorban azokat a személyeket indokolt átmeneti segélyben részesíteni, akik önmaguk, illetve családjuk létfenntartásáról más módon nem tudnak gondoskodni, vagy alkalmanként jelentkező többletkiadások, különösen betegség, elemi kár miatt anyagi segítségre szorulnak.
(4) A fővárosban – ha a fővárosi önkormányzat és a kerületi önkormányzat másként nem állapodik meg – a hajléktalanok átmeneti segélyezése a fővárosi önkormányzat feladata."

Gyál Nagyközség Önkormányzatának 18/1996. (XII. 31.) Ök. rendelete a szociális igazgatásról és a szociális ellátások helyi szabályozásáról

"21. §. (2) Lakásfenntartási támogatás akkor állapítható meg, ha a fenntartás indokolt költségei elérik az egy háztartásban élő hozzátartozók összjövedelmének 35%-át és az egy főre eső jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének kétszeresét, valamint a rendeletben rögzített minimális lakásnagyságot."

"24. §. (1) A lakásfenntartási támogatás megállapításának feltételeit a Képviselő-testület az alábbiakban határozza meg:
...
c) Három fős háztartás esetén                                                                70m2

(2) Képviselő-testület az alábbiakban meghatározott mértékig ismeri el lakásfenntartási költségként

a) villanyáram                                                                                        100KW/hó/fő
b) vízfogyasztás                                                                                     10m3/hó/háztartás
c) gázfogyasztás                                                                                     200m3/hó/háztartás
d) csatorna                                                                                              10m3/hó/háztartás
e) hagyományos fűtés                                                                             a c) pontban elismert 
                                                                                                                 összeg."

"26. §. (1) A Képviselő-testület átmeneti segélyként pénzbeli támogatást nyújt az alábbi esetekben:

a) élelmiszer vásárlásra,
b) betegség esetén jelentkező többletköltségekre,
c) gyógyszervásárláshoz (közgyógyellátási igazolvány hiányában),
d) ruházat pótlására."

Érintett alkotmányos jog

Alkotmány 70/E. § (1) 

"A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg."

A vizsgálat megállapításai

Panaszos lakásfenntartási támogatás iránti kérelmét a helyi önkormányzat jogszerűen utasította el, hiszen a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló törvény és az önkormányzat rendelete alapján nem volt jogosult a támogatásra.

A szociális törvény rendelkezései szerint az alkalmankénti átmeneti segély gyógyszertámogatásként, illetve az egészségbiztosítás által nem vagy csak részben támogatott egészségügyi szolgáltatás díjaként is megítélhető. Panaszost mindkét kérelmének eleget tett az önkormányzat és átmeneti segélyként gyógyszertámogatásban részesítette.

Az Alkotmánybíróság több határozatában kifejtette, hogy a szociális ellátórendszer kialakítása és működtetése az állam feladata, erre vonatkozóan alkotmányos kötelezettség terheli. Azonban a szociális gondoskodás mértékét nem az Alkotmány, hanem a jogalkotó állapítja meg. A jogalkotónak szabadságában áll annak eldöntése, hogy milyen eszközökkel, milyen mértékű szolgáltatásokkal kívánja elérni társadalompolitikai céljait. Az államnak az ellátások kialakításánál figyelemmel kell lennie a nemzetgazdaság teherbíró képességére is. Önmagában nem jelent alkotmányos visszásságot az, hogy a kialakított ellátási rendszer milyen típusú támogatásokat tartalmaz, a törvényben szabályozott kedvezmények határát a jogalkotó hol húzza meg.

Alkotmányos visszásság hiányában ajánlástételi jogommal nem élek.

Budapest, 1998. január 20.
Gönczöl Katalin