OBH 4005/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Zsiga Jánosné
Az eljárás megindítása

K. Cs. panaszos Hivatalunknál 1997. április 3. napján előterjesztett beadványának lényege szerint a Heves Megyei Büntetésvégrehajtási Intézetben előzetes letartóztatottként létekor a fogvatartott társai által különböző alkalmakkor a sérelmére elkövetett bűncselekmények kivizsgálása kapcsán az Intézet parancsnoka és beosztottai hivatali hatáskörükkel visszaélve számos jogsértést valósítottak meg.

Mivel a beadványban foglaltak alapján felmerült az Alkotmány 2 § 1 bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményének megsértésén túlmenően a 8. § (1) bekezdésében írt alapjoghoz kapcsolódóan az 54. § (1) bekezdésében rögzített emberi méltósághoz való jog sérelmének gyanúja, vizsgálatot rendeltem el. Ennek keretében a tartalmilag feljelentésnek tekintendő beadványban foglaltak alapján felkértem a Legfőbb ügyészt az ügyészségi nyomozás kizárólagos hatáskörébe tartozó eljárás lefolytatásával kapcsolatos intézkedésre.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai

1./ A panaszos beadványában részletezettek szerint az ellene életveszélyt okozó testi sértés alapos gyanúja miatt indított büntetőeljárásban elrendelt előzetes letartóztatását a Heves Megyei BV. Intézetben foganatosították. Az 1995. április 28-tól 1996. március 11-ig tartó időszakban zárkatársai természet elleni erőszakos fajtalanság bűntettét követték el a sérelmére. Az esetről jelentést tett az illetékeseknek, egyben kérte más zárkába áthelyezését, de kérését nem teljesítették. Ezután öngyilkossági kísérletet hajtott végre, amiért S. R. bv. zászlós bántalmazta. Az intézet parancsnoka és beosztottai olyan helyzetet teremtettek, hogy nem volt módja a történtek leírására.

2./ A Heves Megyei ügyészségi Nyomozó Hivatal az 1997. május 08. napján kelt Ny.53/1997. számú határozatával az S. R. bv. zászlóssal kapcsolatban hivatalos eljárásban elkövetett bántalmazás vétsége miatt tett feljelentés tárgyában, illetve a BV. Intézet vezetője és beosztottai ellen hivatali visszaélés bűntettét illető feljelentéssel kapcsolatos nyomozás teljesítését megtagadta.

Az Egri Városi Ügyészség az 1997. május 20. napján kelt B.707/1997/1. számú határozatával K. Cs. feljelentő panaszának részben helyt adott és a határozat indokolását bizonyos vonatkozásaiban megváltoztatta.

A Heves Megyei Főügyészség az 1997. június 11-én kelt 740/1997. számú határozatával K. Cs. panaszát elutasította. A határozatban kifejtettek lényege szerint a lefolytatott eljárás adatai alapján sem a zárkatársak terhére állított természet elleni erőszakos fajtalanság tényére, sem pedig a Heves Megyei Bv. Intézet parancsnoka, illetve egyes intézeti alkalmazottak hivatali hatáskörükkel visszaélésére nézve nem állapítható meg bűncselekmény elkövetése.

Az Egri Rendőrkapitányság Vizsgálati Osztálya a 1997. július 24. napján kelt 268/1997. számú határozatával az Sz. T., Cs. O. és F. L. ellen természet elleni fajtalanság és más bűncselekmény miatt indított nyomozást bizonyítékok hiányában megszűntette. A határozat indokolása szerint a gyanúsítottak tagadták a bűncselekmény elkövetését és a tanúként kihallgatott fogvatartottak vallomásai sem tartalmaztak a feljelentésben állítottakat alátámasztó adatokat. Az ügy sértettjeként szereplő K. Cs. a részére 1997. július 30. napján kézbesített utóbbi határozat ellen panasszal nem élt.

3./ Minthogy a panaszos az utóbb említett határozattal kapcsolatban igénybe vehető jogorvoslati lehetőséget nem merítette ki, így az országgyűlési biztosról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. §-ában foglaltak értelmében ezen nyomozást megszüntető határozatot illetően nem kerülhet sor annak vizsgálatára, hogy a beadványban ebben a vonatkozásban részletezettek alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot takarnak-e.

A panaszos a Heves Megyei Ügyészségi Nyomozó Hivatalnál indított ügyben hozott határozat ellen élt a törvényben írt jogorvoslati lehetőségével. Ebben az esetben viszont rá kell mutatni arra, hogy a büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény 5. §-a értelmében a tényállás megállapítása, továbbá a bizonyítékok mérlegelése a büntetőügyekben eljáró hatóságok feladata. Az országgyűlési biztos nem büntetőügyekben eljáró hatóság, ezért vizsgálata során nem állapíthat meg tényállást, nem értékelheti a felmerült bizonyítékokat, így egyáltalán nem foglalhat állást a bűncselekmény elkövetésére vonatkozó alapos gyanú meglétéről, illetve hiányáról sem. Az országgyűlési biztos vizsgálata tehát kizárólag az ügyészi szakban lezárult büntetőügyekkel kapcsolatos eljárási cselekményekre, illetve mulasztásokra terjedhet ki. A jelen esetben lefolytatott eljárást illetően pedig ilyen mulasztás nem volt megállapítható. 

Mindezekhez képest alkotmányos visszásságra mutató körülmény hiányában nincsen indok az 1993. évi LIX törvény 20. §-a (1) bekezdésében részemre biztosított intézkedés megtételére.

Budapest, 1997. október 20. 

Gönczöl Katalin