OBH 3941/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Varga Zs. András

Az eljárás megindítása
	A beadványt tevő azt kifogásolta, hogy a győri Apáczai Csere János Tanítóképző Főiskola a felvételre jelentkezés feltételeként olyan orvosi igazolás megszerzését írta elő, amely a tanítói pálya ellátását nem befolyásoló betegségek, illetve testi hibák alóli mentességre is kiterjed. Mivel a beadványban leírt sérelem összefüggésben áll a Magyar Köztársaság Alkotmányának 70/F. §-ában biztosított művelődéshez való joggal, valamint a 70/A. §-ában tilalmazott hátrányos megkülönböztetéssel, a beadvány vizsgálatát az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján megindítottam. Az eljárás során a művelődési és közoktatási miniszter állásfoglalását kértem.

A megállapított tényállás
	A győri Apáczai Csere János Tanítóképző Főiskola a felvételre jelentkezéshez olyan orvosi igazolás megszerzését írta elő, amely egészségi szempontból kizáró okként tüntette fel az alábbiakat:
"- a felső és alsó végtagok funkcionális rendellenességei, a statikai rendszer súlyosabb elváltozásai megnyugodott állapotban is, melyek miatt a foglalkozás gyakorlása következtében egészségi állapotromlás várható,
- mindennemű szívbillentyű hiba, melynek eldöntésében a járóberegrendelés specialistájának a véleményét is ki kell kérni,
- a szív, a vérkeringés és légzőrendszer olyan egyéb rendellenességei, melyek a fizikai terheléssel is járó óvodai és alsó tagozatos pedagógusi munkát gátolják,
- fedetlen testrészen lévő bőrelváltozások,
- a hámképző szervek betegségei,
- a beszédzónában 30 decibelnél gyengébb hallás,
- a látóélesség mértékegysége 0,8-nál kevesebb, akár az egyik szem esetében is,
- anomaloszkópos vizsgálattal kimutatrott színtévesztés,
- a térlátás korlátozottsága,
- epilepszia, elmebetegség, súlyos asthma, cukorbetegség."

	A beadványt tevő a fenti betegségek, illetve testi hibák hordozóinak kizárását azért találta sérelmesnek, mert álláspontja szerint ezek egy részének megléte mellett bárki lehetne tanító.

A vizsgálat megállapításai
1.	Megkeresésemre a művelődési és közoktatási miniszter az alábbiakról tájékoztatott:
" A felsőoktatási intézményekbe történő felvételi eljárás alapvető követelményeit - a többször módosított - 1993. évi LXXX. törvény 82-83. §-ai, illetve a törvény felhatalmazása alapján kiadott 28/1995.(III.24.) - módosított - Korm. rendelet határozza meg.
	Felsőoktatási intézményekbe alapképzésre érettségi bizonyítvánnyal, illetőleg azzal egyenértékű középiskolai végzettséget tanúsító bizonyítvánnyal, valamint felsőoktatási intézményben szerzett oklevéllel lehet jelentkezni.
	További követelmények meghatározása a felsőoktatási intézmények hatáskörébe tartozik. A felsőoktatási intézményeknek a felvételi vizsga követelményeket legalább két évvel a bevezetésük előtt nyilvánosságra kell hozni.
	A tanító szak képesítési követelményeit a 158/1994.(XI.17.) Korm. rendelet határozza meg, amely a közoktatásról szóló - többször módosított - 1993. évi LXXIX. törvénnyel és az oktatás tartalmi követelményeit meghatározó Nemzeti Alaptantervvel összehangban került kiadásra.
	A tanító az 1-4. osztály valamennyi műveltési területére, az általános tanítói feladatokra, valamint egy műveltségi területen az 5-6. osztály oktatási-nevelési feladataira kap felkészítést.
	Ez röviden azt jelenti, hogy a tanító olyan felkészítést kap, amelynek keretében valamennyi szakterületen alkalmassá kell válnia a 6-10 (12) éves kisgyermek készség és képesség fejlesztésére.
	A tanítóképzés több mint 200 éve múltra tekint vissza. A képzés történetében ismeretes, hogy csak a tanítói és az óvodapedagógusi szakképzettséget megszerzőknek kellett rendelkezniük a pályához szükséges alkalmassági feltételekkel.
A pedagógusképzésben más professziónál ez nem követelmény.
	Korábban valóban a 14/1967. (Eü.K.11.) EüM számú utasítás szabályozta a felsőoktatási intézményekbe felvételre jelentkező személyek alkalmasságának orvosi véleményezését. Ez a rendelet már nincs hatályban, de a tanítói szak esetében nem csupán egészségi, hanem testi, ének-zene, beszéd alkalmasságnak - a képzés és a tanítói pálya szempontjából egyaránt fontos - követelményeiről van szó, amely az 1990-es évek elejétől a Felsőoktatási felvételi tájékoztatóban, a tanítóképzést folytató felsőoktatási intézmények közös követelményeként jelenik meg.
	A tanítónak egyaránt rendelkeznie kell zenei hallással, helyes, hibátlan beszédkészséggel, a kisgyermek szükségleteihez igazodó testi és egészségügyi alkalmassággal. A képzés során teljesíteni kell az elvárt testnevelési követelményeket. A pályán mintaként, modellként alkalmasnak kell lennie a kisgyermek ellátására, készségeinek, képességeinek fejlesztésére." 
2. 	A Magyar Köztársaság Alkotmányának 70/F. § (2) bekezdése "képességei alapján mindenki számára" biztosítja a felsőfokú oktatáshoz való hozzáférést. Az Alkotmány 70/A. § pedig megkülönböztetés nélkül biztosítja az emberi, illetve állampolgári jogokat, illetve tiltja a hátrányos megkülönböztetést.
	Az országgyűlési biztosnak az Alkotmánybíróság álláspontjával egybehangzó gyakorlata, hogy az alkotmányos jogok korlátozását csak akkor tartják megengedhetőnek, ha a korlátozás alkotmányos cél érdekében, e céllal arányosan, a feltétlenül szükséges mértékben történik (J/4047. - Beszámoló az állampolgári jogok országgyűlési biztosának és általános helyettesének tevékenységéről 1995. július 1. - 1996. december 31.; J/5523.- Beszámoló az állampolgári jogok országgyűlési biztosának és általános helyettesének tevékenységéről 1997. július 1. - 1997. december 31.) A művelődéshez való jog korlátozása tehát csak abban az esetben nem okoz alkotmányos visszásságot, illetve abban az esetben nem sérti a diszkrimináció tilalmát, ha a fenti kritériumoknak megfelel.
	A szóban forgó esetben a művelődési és közoktatási miniszter állásfoglalása alapján megállapítottam, hogy a tanítói és óvodapedagógusi pálya gyakorlásához testi és egészségügyi alkalmasság szükséges. Ezt a Főiskola által megkövetelt igazolás kifejezetten feltünteti, vagyis pontosan körülhatárolt betegségekre, illetve testi fogyatkozásra terjed ki. A kizáró okok céljának alkotmányossága ezért nem vitatható, és a korlátozás arányosságát kizáró adatok sem merültek fel, mivel a korlátozás nem általában a felsőoktatásra, sőt nem a pedagógusi képzettség megszerzésére vonatkozik, hanem csak a tanítói és óvodapedagógusi szakra.
	A leírtakra tekintettel megállapítottam, hogy a Főiskola orvosi igazolás megszerzésére vonatkozó előírása önmagában alkotmányos visszásságot nem okozott.
	Megállapításom nem zárja ki annak lehetőségét, hogy konkrét esetben egy orvosi vélemény ne tulajdoníthatna eltúlzott jelentőséget egy megbetegedésnek vagy testi fogyatékosságnak. Ez azonban olyan szakkérdéssel kapcsolatos döntés, amelynek befolyásolására, illetve az ezzel kapcsolatos tévedések kizárására az országgyűlési biztos nem rendelkezik eszközökkel.

Budapest, 1998. július 28.

Dr. Polt Péter