OBH 3899/1997.
az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
jelentése

Előadó: Dr. Garamvári Miklós

A vizsgálat megindítása 

A Népszabadság 1997. március 29-én megjelent, "Az agyrázkódás oka lila köd" c. írása nyomán, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény 16. § (2) bekezdése alapján 1997. április 4-én, hivatalból vizsgálatot indítottam.

A vizsgálat megindításával egyidejűleg megkerestem Budapest Főváros Főjegyzőjét és felkértem mint fenntartót, az ügy valamennyi vonatkozását érintő, tényfeltáró, átfogó vizsgálat lefolytatására tekintettel arra, hogy az újságcikkben leírtak alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság fennállására engedtek következtetni.

A megállapított tényállás, az ügy jogszabályi háttere és az érintett alkotmányos jogok 

1997. február 25-én a budapesti, Egressy Gábor Ipari Szakközépiskolában egy tanulót az őt tanító pedagógus tettleg bántalmazott. Az eseményről másnap, vagyis 1997. február 26-án jegyzőkönyv készült, amelyben a pedagógus cselekedetét elismerte és azt maga is elítélte. Az igazgató a tudomásszerzést követően a tanárral szemben felelősségre vonásra irányuló eljárást kezdeményezett, de fegyelmi eljárás nélkül részesítette a pedagógust megrovás fegyelmi büntetésben.

A fenntartó által lefolytatott vizsgálat megállapította, hogy az intézmény vezetője tévesen értelmezte a közalkalmazottak jogállásáról szóló, 1992. évi XXXIII. törvény 46. § (8) bekezdésében foglalt azon rendelkezést, amely szerint mellőzhető a fegyelmi eljárás lefolytatása – a (2) bekezdésben foglalt esetet kivéve –, ha a kötelezettségszegés csekély súlyú és a tényállás tisztázott.

Az ügy érdeméről a fegyelmi eljárás megindítója dönt és legfeljebb megrovás büntetés szabható ki. Az e rendelkezés alól kivételt képező (2) bekezdés szerint ugyanis kötelező a fegyelmi eljárás megindítása:
a) jelentős súlyú fegyelmi vétség elkövetésének alapos gyanúja esetén, továbbá
b) ha az eljárás lefolytatását a közalkalmazott maga ellen kéri.

Az igazgató a megrovás büntetés kiszabásakor figyelembe vette, hogy a tanár több évtizede tanító, nagy szakmai tekintélynek örvendő pedagógus. A fegyelmi határozat meghozatala után az érintett pedagógus közalkalmazotti jogviszonyáról lemondott. 
Az igazgató az eseményt követően tájékoztatta a történtekről a tantestületet és felhívta a figyelmüket a közoktatási törvénynek a tanulók jogairól és a pedagógusok kötelezettségeiről szóló rendelkezéseire.

A Gyermekek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény - amelyet az 1991. évi LXIV. törvény hirdetett ki -  29. cikkének első pontja  elvi éllel szögezi le: " Az Egyezményben részes államok megegyeznek abban, hogy a gyermek oktatásának a következő célokra kell irányulnia: 
a.)  elő kell segíteni a gyermek személyiségének kibontakozását, valamint szellemi és fizikai tehetségének és képességeinek a lehetőségek legtágabb határig való kifejlesztését
b.)   a gyermek tudatába kell vésni az alapvető emberi jogok és az alapvető szabadságok, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában elfogadott elvek tiszteletben tartását."

Az elvek gyakorlati érvényesítése során fontos feladat hárul az oktatási intézményekre, azok vezetőire és a pedagógusokra egyaránt.

A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Kö tv.) 10. § (2) szerint a gyermek, illetve a tanuló személyiségét, emberi méltóságát és jogait tiszteletben kell tartani, és védelmet kell számára biztosítani fizikai és lelki erőszakkal szemben. A gyermek és a tanuló nem vethető alá testi fenyítésnek, kínzásnak, kegyetlen, embertelen megalázó büntetésnek vagy bánásmódnak.

Fentiekkel összefüggésben, a Kö tv. 19. § (1) bekezdésének e.) pontja alapján, a pedagógus alapvető feladata a rábízott gyermekek, tanulók nevelése, tanítása.  Kötelessége különösen, hogy a gyermekek, tanulók, emberi méltóságát és jogait tiszteletben tartsa. 

A Kö tv. 55. § (2) bekezdésének b.) pontja értelmében pedig a nevelési-oktatási intézmény vezetőjének feladatkörébe tartozik különösen a nevelő és oktató munka irányítása és ellenőrzése.

A lefolytatott vizsgálat megállapításai alapján, a hasonló esetek elkerülése érdekében a fenntartó kötelező feladatként határozta meg az igazgató részére, hogy a közoktatási törvény előírásainak megfelelően az iskolában a tanulókkal való bánásmódot fokozottan ellenőrizze, s részletesen szabályozza és ellenőrizze az osztályfőnöki tevékenységet. Utasította továbbá az Oktatási Ügyosztály vezetőjét arra, hogy az 1997/98-as oktatási év kezdetekor tartandó igazgatói értekezleten nyomatékosan hívja fel az intézményvezetők figyelmét a gyermekek jogairól szóló nemzetközi egyezményben megfogalmazott elvek és a közoktatási törvényben meghatározott konkrét feladatok végrehajtására.

Tekintettel arra, hogy az ügyben érintett pedagógus közalkalmazotti jogviszonyáról lemondott, az iskola igazgatójának megbízása 1997. július 31-én lejár, és a pályázati eljárás során 1997. augusztus 1. napjától más személy kapott magasabb vezetői megbízást, valamint arra, hogy a fenntartó az általa lefolytatott vizsgálat megállapításai alapján, a közoktatási törvény alapelveinek maradéktalan érvényesülésének érdekében megtette a szükséges intézkedéseket, alkotmányos jogsérelem hiányában további ajánlással élni nem kívánok.

Budapest, 1997. július  .

									Gönczöl Katalin