OBH 3801/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Kanyó Sándor

Az eljárás megindulása:
Panaszos hivatalunkhoz intézett beadványában sérelmezte, hogy Dunaalmás Polgármesteri Hivatala a lakóházak mellett tehergépkocsi-parkoló létesítését engedélyezte, az erdőterületet iparivá nyilvánították, fákat vágtak ki.
Mivel a rendelkezésre álló adatok alapján alkotmányos visszásságra lehetett következtetni, előzetes vizsgálatot és tájékoztatást kértem a Komárom-Esztergom Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjétől.

Érintett alkotmányos jogok:  Alkotmány 2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam, mely magában foglalja a jogbiztonság követelményét is.
Alkotmány 18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

Alkalmazott jogszabályok:   Az építésügyről szóló 1964. évi III. törvény
A telekalakításról szóló 29/1971 (XII. 29.) ÉVM rendelet
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló, többször módosított 1957. évi IV. törvény

Megállapított tényállás:
Megkeresésemre a Komárom-Esztergom Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője arról tájékoztatott, hogy Dunaalmás Község Önkormányzat Képviselő-testülete a 11/1997 (III. 18.) sz. határozatával úgy döntött, hogy a 4904/32., illetőleg 4919/8. hrsz.-ú önkormányzati tulajdonban lévő belterületi ingatlanból kérelemre - a kérelemben meghatározott  vállalkozási célra - elad egy megosztási vázrajz szerint kialakításra kerülő kb. 3000 m2 nagyságú területet. 
A testületi döntést követően készült telekhatár-rendezési vázrajz szerint a terület kitűzésre került.
A vázrajzot a Tata Városi Földhivatal a helyrajzi számozás és terület számítás helyessége szempontjából 1997. április 30. napján záradékolta, s azon szerepel a 642/97. sz. jegyzői záradék is, miszerint az az Országos Építésügyi Szabályzattal és a helyi előírásokkal nem ellentétes.

A vizsgálat megállapításai:
A vállalkozási célra elidegenített telek kialakítása során nem tartották be a telekalakításra vonatkozó törvényi és miniszteri rendeleti előírásokat.
A telekalakításról szóló módosított 29/1971 (XII. 29.) ÉVM rendelet 2. § /1/ bekezdése, valamint a 7. § /1/ bekezdése szerint a telekalakításhoz az építésügyi hatóság engedélye szükséges és e hatáskört első fokon a jegyző gyakorolja.
A telekalakítási engedély megadása vagy megtagadása felől a jegyzőnek határozatban kell döntenie, s a telekalakítási terv valamennyi példányát a határozatra utaló záradékkal kell ellátni a határozat jogerőre emelkedését követően.
Az ügyben a közigazgatási hivatal tájékoztatása szerint építésügyi hatósági határozatot nem hoztak, telekalakítási terv szabályszerű jóváhagyására nem került sor. 
Az 1964. évi III. törvény 9. § /1/ és a 29/1971 (XII. 29.) ÉVM rendelet 2. § /2/ bekezdése értelmében a telekalakítási engedély megadását meg kell tagadni, ha a telekalakítás következtében a terület rendeltetésének és a község érdekeinek meg nem felelő település vagy beépítés keletkezne.
A rendelkezésre álló iratok szerint Dunaalmás Község képviselő-testületének 12/1994 (XII. 01.) sz. rendeletével jóváhagyott Általános Rendezési Terv (ÁRT) általános szabályozási terv része a kérdéses ingatlan területére véderdő létesítését írja elő. A 15. § szerint erdőterület a belterületen a szabályozási tervvel erdőként leszabályozott rész. A terület-felhasználási és településszerkezeti terven erdőként jelölt területen más terület-felhasználási egységet kialakítani csak az ÁRT módosításával lehet. A belterületi erdőterület elsődleges rendeltetését megváltoztatni nem lehet.
A szabálytalan telekalakítás következtében a terület véderdő területi rendeltetése megváltozik, így az az ÁRT-vel ellentétes. Nem helytálló tehát a telekhatár-rendezési vázrajzra rávezetett azon jegyzői záradék, mely szerint  terv a helyi előírásokkal nem ellentétes.
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló, többször módosított 1957. évi IV. törvény 19. § /6/ bek. értelmében a közigazgatási szerv a saját ügyének elintézésében nem vehet részt, abban - kizárási ok bejelentését követően - a felettes szerv által kijelölt hatóság járhat el.
Tekintettel arra, hogy a telekalakítás önkormányzati tulajdonú ingatlanokat érint, abban a helyi jegyző az abszolút kizárási ok miatt nem járhat el, így a telekhatár-rendezési terv véleményezése is jogszabályt sért.

Megállapított alkotmányos visszásságok:
Az ÁRT a lakóövezetet határoló területen a lakók egészségének védelme érdekében állapított meg véderdő övezetet.
A telekalakítás következtében a terület véderdő övezeti besorolása megváltozik és ez sérti az érintett lakosság egészséges környezethet való alkotmányban rögzített jogát.
Sérelmet szenved a tulajdonjog védelmének elve is, a lakóingatlanok értéke csökken a várható nagyobb környezetszennyezés következtében.

Végül sérelmet szenved a jogbiztonság, azáltal, hogy az önkormányzati rendeletben foglaltak nem érvényesülnek, nem kerülnek betartásra.
A törvényes rend helyreállítására, az alkotmányos visszásság megszüntetésére - a telekalakítási szabályok maradéktalan betartása, valamint a területrendezési tervben foglalt célnak megfelelő hasznosítása érdekében szükséges intézkedések megtételére - a Községi Önkormányzat jegyzője felé a Komárom-Esztergom Megyei Közigazgatási Hivatal intézkedett, ezért az ügyben ajánlást nem teszek.

Budapest, 1997. október 14.

Dr. Polt Péter