OBH 3797/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása

Panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, melyben sérelmezte, hogy az önkormányzat megszüntette a számára korábban folyósított jövedelempótló támogatást. Kifogásolta továbbá, hogy a rendszeres szociális segély iránti kérelmére az önkormányzat nem válaszolt. 

Megállapított tényállás

Panaszos munkanélküli és 1996. szeptember 1.-től megszünt az 1993. szeptember 23.-tól folyósított jövedelempótló támogatása. Házastársa rendszeres szociális járadékban részesül és ez jeleneti a család jövedelemét. Panaszos rendszeres szociális segély iránti kérelmére az önkormányzat érdemben nem válaszolt a panasz benyújtásáig.

A vizsgálat során megkeresetem a helyi önkormányzatot és tájékoztatást kértem panaszosnak járó szociális ellátásokkal kapcsolatban. Válaszában az önkormányzat tájékoztatott, hogy a jövedelempótló támogatást az 1995. évi XLVIII. törvény 79. § (2) bekezdésére hivatkozva, jogszerűen szüntették meg (határozat kelt: 1996. október 02.), mivel a panaszos 1993. 09. 24.-től 1996. 09. 30.-ig folyamatosan részesült az említett támogatásban és ez idő alatt nem szerezte meg a törvény által előírt 90 napos munkaviszonyt. 

Panaszos rendszeres szociális segély iránti kérelmét 1997. január 31.-én terjesztette elő a Polgármesteri Hivatalnál. Erre válaszként született határozat 1997. március 24.-én kelt, ebben panaszos részére rendszeres szociális segélyt állapított meg a polgármester.

Az ügy jogszabályi háttere

1995. évi XLVIII. törvény a gazdasági stabilizációt szolgáló egyes törvénymódosításokról

"79. § (1) A jövedelempótló támogatást 1996. szeptember 30-ig annak a személynek tovább kell folyósítani, aki e törvény hatálybalépését megelőző napon
a) jövedelempótló támogatásban részesült, valamint
b) az 1993. évi III. törvény (a továbbiakban: Szt.) 33. §-a (1) bekezdésének b)–c) pontjaiban meghatározott tevékenység, az Szt. 34/A. §-a, illetve a 36/A.–36/D. §-aiban szabályozottak miatt jövedelempótló támogatást nem kapott, feltéve, hogy a jövedelempótló támogatásra való feltételnek egyébként megfelel.
(2) 1996. szeptember 30-át követően az (1) bekezdésben meghatározott személyek közül annak folyósítható jövedelempótló támogatás, aki 1996. szeptember 30-án jövedelempótló támogatásban részesül, feltéve, hogy 1995. július 1-je és 1996. szeptember 30-a között legalább 90 nap, a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 58. §-a (5) bekezdésének a) pontjában meghatározott munkaviszonnyal rendelkezik. Annak, aki e munkaviszonyt 1996. szeptember 30-ig csak részben szerzi meg, a jövedelempótló támogatás akkor folyósítható tovább, ha 1996. december 31-ig rendelkezik a 90 nap munkaviszony teljes tartamával. Az e bekezdés szerint 1996. október 1-jétől, illetve a 90 nap időtartamú munkaviszony megszerzésétől, legfeljebb azonban 1997. január 1-jétől megállapítható jövedelempótló támogatást 24 hónapra kell megállapítani. Ha 1995. július 1-je és 1996. szeptember 30-a között az (1) bekezdés szerinti személy a 90 nap időtartamú munkaviszonyt gyermekszülés vagy az Szt. 34. §-a (3) bekezdésének b)–c) pontja szerinti ok miatt nem tudta megszerezni, akkor a munkaviszony megszerzésére rendelkezésre álló időszak az Szt. 34. §-a (3) bekezdésének b)–c) pontja szerinti esetben annak időtartamával, legfeljebb azonban 12 hónappal meghosszabbodik."

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól

"15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(3) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről – kérelemre indult eljárás esetén – az ügyfelet értesíteni kell."

 Érintett alkotmányos jog

Alkotmány 2. § 
(1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

Alkotmány 70/E. § 
(1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

Alkotmány 77. §
(2) Az Alkotmány és az alkotmányos jogszabályok a társadalom valamennyi szervezetére, minden állami szervre és állampolgárra egyaránt kötelezőek.

A vizsgálat megállapításai

Az Alkotmánybíróság egyik határozata (9/1992. AB hat.) szerint: "Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése kimondja, hogy "a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam”. Az Alkotmánynak ez az általános rendelkezése a köztársaság alapértékeit nyilvánítja ki: a függetlenséget, a demokráciát és a jogállamiságot...
A jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is."

Ugyanakkor a jogállamiság követelményéből fakadó jogbiztonság, mint alkotmányos alapelv az állampolgárokat csak közvetve érinti az állami szabályozó rendszeren keresztül. A nem megfelelő hatósági határozat sérti a jogbiztonság elvét, az állampolgár tekintetében alkotmányos visszásság azonban csak akkor keletkezik, ha az állampolgárt érdeksérelem éri, vagy a hatósági magatartás más alkotmányos jogainak sérelmével jár.

Panaszos jövedelempótló támogatásának megszüntetéséről szóló határozat 1996. október 02.-án kelt, a törvény, melyre a határozat hivatkozik 1996. október 03.-án lépett hatályba. Ennek ellenére alkotmányos visszásság érdeksérelem hiányában nem keletkezett, hiszen a panaszos jövedelempótló támogatásának megszüntetése törvényszerű volt. A beadványnak ezzel a részével kapcsolatban alkotmányos visszásság hiányában ajánlással nem élek, de felhívom az önkormányzat figyelmét a jövőbeni hasonló törvénysértések elkerülésére. 

Alkotmányos visszássághoz vezetett azonban a panaszos rendszeres szociális segély iránti kérelmének határidőn túli elbírálása. A jogbiztonság sérelme ebben az esetben érdeksérelemmel is járt, hiszen a panaszos az előírtnál később szerzett tudomást arról, hogy rendszeres szociális segélyben részesül. Sérült a panaszos szociális biztonsághoz való joga is, hiszen a kérelem elbírálásának ideje alatt ellátatlanul maradt és ez ellenkezik az Alkotmány alapján megkövetelhető minimális ellátási szinthez való joggal.  

Ajánlás

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) alapján a következő ajánlást teszem:

Az alkotmányos visszásságok jövőbeni elkerülése érdekében az érintett helyi önkormányzat tartsa be az Áe. által a kérelmek elbírálására szabott határidőket. 

Kérem a helyi önkormányzatot, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (2) bekezdése értelmében az ajánlással kapcsolatos érdemi állásfoglalásáról 30 napon belül tájékoztatni szíveskedjék.

Budapest, 1997. június 6. 

Gönczöl Katalin