OBH 3607/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Nagy Erzsébet

Az eljárás megindítása

A panaszos jogszabály-módosításra irányuló beadvánnyal fordult az Országgyűlési Biztos Hivatalához szociális helyzetének javítása érdekében.

A megállapított tényállás

A panaszos munkanélküli 1993. óta. Egyedül neveli két kiskorú gyermekét, akik 16 és 12 évesek.
1996. október 9-től havi 9.300.- Ft összegű rendszeres szociális járadékban részesül, miután munkaképesség változása 50 %-os. A 7.500.- Ft-os családi pótlékkal együtt 16.800.- Ft-ot tesz ki az összjövedelem.

A panaszost sértette az 1996. december 31. napjáig hatályban lévő, az egyedülálló járadékosokat hátrányosan megkülönböztető azon rendelkezés, hogy nem részesülhettek az eltartott gyermek után egyidejűleg 720.- Ft összegű támogatásban a részükre folyósított családi pótlék miatt, szemben az olyan családi helyzetben lévőkkel, akik esetében nem a járadékos, hanem a másik szülő vette fel a családi pótlékot és így a gyerekes házaspár a járadéknöveléshez is hozzájuthatott.

Az ügy jogszabályi háttere.

A megváltozott munkaképességű dolgozók foglalkoztatásáról és  szociális ellátásáról szóló 8/1983. (VI. 29.)  EüM-PM együttes rendelet 22. §. (5) bekezdése, melynek 1996. december 31-ig  hatályos szövege a következő:

" (5)  Ha a rendszeres szociális járadékban részesülő megváltozott munkaképességű dolgozó a háztartásában olyan támogatásra szoruló hozzátartozójáról is gondoskodik, akinek eltartására köteles, járadékát minden ilyen hozzátartozó után legfeljebb havi hétszázhúsz forinttal lehet növelni. Nem növelhető a járadék összege olyan hozzátartozóra tekintettel, aki után a járadékban részesülő megváltozott munkaképességű dolgozó családi pótlékot kap. "

Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya

" 70/A. §. (1)  A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési  vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül."

A vizsgálat megállapításai

Az egyedülállókra nézve hátrányos helyzetet előidéző, kifogásolt jogszabályhely 1997. január 1-től hatályát vesztette.
Az új rendelkezést a 49/1996. (XII27.) NM-PM együttes rendelet 3. §-a léptette hatályba. 
A 8/1983. (VI.29.) EüM-PM együttes rendelet 22. §. (5) bekezdés második, 1997. január 1-től hatályos mondata így szól: "Nem növelhető a járadék összege arra a hozzátartozóra tekintettel, aki után családi pótlékot folyósítanak."

Ezzel a szabályozással megszűnt a diszkrimináció az egyedülálló, illetve a házasságban élő járadékosok között, mivel egyik esetben sem kaphatnak növelést olyan gyermek után, aki családi pótlékban részesül.

Miután a fentiek szerinti jogszabály-módosítás megszüntette az alkotmányos visszásságot, a panaszt az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 19. §. (2) bekezdése alapján  - mint alaptalant -  elutasítom.

Sajnos  - jogszabályi felhatalmazás hiányában -  nincs lehetőségem a jogalkotók hatáskörébe tartozó, adott ügy kapcsán járadék növelést s egyben szociális támogatást eredményező jogszabály-módosítás érdekében eljárni.

Az 1993. évi LIX. tv. 19. §. (1) bekezdésére figyelemmel a vizsgálat eredményéről a panaszost e jelentés egy példányának megküldésével értesítem.

Budapest, 1997.

Dr. Polt Péter