OBH 3572/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában azt sérelmezte, hogy a Magyar Posta Rt. Televízió Díjnyilvántartó Hivatala nem engedélyezte részére az üzemben tartási díj alóli mentességet.

Eljárásom során megkerestem a Magyar Posta elnök-vezérigazgatóját, akitől részletes tájékoztatást kértem a panasszal kapcsolatos álláspontjáról. Ezt követően az Országos Rádió és Televízió Testület Elnökét kértem fel álláspontjának ismertetésére.

A megállapított tényállás

Panaszos beadványában az 1996. évi I. törvény 81. § (1) bekezdésének c.) pontjára hivatkozik, amely szerint mentes az üzemben tartási díj fizetése alól az a hatvan éven felüli személy, aki önálló nyugdíjjal, keresettel vagy egyéb jövedelemmel nem rendelkező közeli hozzátartozója [Ptk. 685. § b) pont] eltartásáról gondoskodik. Panaszos és neje elmúlt 60 éves és két, jövedelemmel nem rendelkező, tanulmányokat folytató személy eltartásáról gondoskodnak.

A Magyar Posta Rt. álláspontja szerint mivel az 1996. évi I. törvény 80. § (1) bekezdésének a) pontja az üzemben tartási díj alóli mentesség tekintetében a második és minden további televízió készülék esetében a mentességi kört a magánszemélyekkel közös háztartásban élő személyekre is kiterjeszti, ezért a jogalkotói szándék - miszerint a 81. § (4) bekezdésének c.) pontjában egyes számot használ - a magánszeméllyel közös háztartásban élő további személyek díjfizetési kötelezettségét megalapozza.

Az ügy jogszabályi háttere

A rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény 79. § (1) bekezdése szerint az üzemben tartási díjat köteles fizetni az, aki televízió-műsor vételére alkalmas készüléket - televíziókészüléket - üzemeltet. Az üzemben tartási díj - ha e törvény másként nem rendelkezik - televíziókészülékenként fizetendő.
A 80. § (1) bekezdésének a) pontja kimondja, hogy nem kell üzemben tartási díjat fizetni a magánszemély - és a vele közös háztartásban élő személyek - által üzemben tartott második és minden további televíziókészülék után.
A törvény 81. § (1) bekezdésének c.) pontja úgy rendelkezik, hogy mentes az üzemben tartási díj fizetése alól az a hatvan éven felüli személy, aki önálló nyugdíjjal, keresettel vagy egyéb jövedelemmel nem rendelkező közeli hozzátartozója [Ptk. 685. § b) pont] eltartásáról gondoskodik.
A készülék üzemben tartási díj beszedésének részletes szabályairól szóló 122/1997. (VII. 17.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdése kimondja, hogy a médiatörvény 81. §-ában meghatározott mentességre jogosult személy külön nyomtatványon megtett bejelentését követő hónap első napjától mentesül a díjfizetési kötelezettség alól, ha a mentességet a szükséges dokumentumokkal igazolta.

Az érintett alkotmányos jogok

Az Országgyűlési Biztos eljárása során a következő alkotmányos jogokat vizsgálta az üggyel kapcsolatban.

A Magyar Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A 13. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

A vizsgálat megállapításai

A rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény 81. §-ának (1) bekezdése határozza meg az üzemben tartási díj megfizetése alól mentes alanyi kört. A panaszos által is hivatkozott c.) pont értelmében mentes az üzemben tartási díj fizetése alól az a hatvan éven felüli személy, aki önálló nyugdíjjal, keresettel vagy egyéb jövedelemmel nem rendelkező közeli hozzátartozója [Ptk. 685. § b) pont] eltartásáról gondoskodik.

Az ORTT Elnökének a megkeresésemre adott álláspontja szerint a szóban forgó c.) pontot úgy lehet értelmezni, mint a többi mentességi feltételt. A rokkantsági mentességnél sem feltétel, hogy a rokkant egyedül éljen. Az a házaspár is mentes a díjfizetés alól, amelynek csak egyik tagja tartozik a mentességet megalapozó rokkantsági körbe.
Az ORTT álláspontja szerint a panaszos - tekintettel arra, hogy háztartásában önálló nyugdíjjal, keresettel vagy egyéb jövedelemmel nem rendelkező közeli hozzátartozója eltartásáról gondoskodik - mint családfő mentességet kell, hogy élvezzen, figyelemmel arra, hogy egy háztartás esetén csak egy személy díjfizetési kötelezettségét illetve mentességét kell bejelenteni. Ha a kötelezettek megállapodtak és az így a díj fizetését vállaló személy mentessé válik, akkor nem lép a helyébe az egyébként még fizetésre kötelezhető személy.
A konkrét esetben a házaspár mindkét tagja tekintetében megáll a mentesség, hiszen a közeli hozzátartozók tartásáról is közösen gondoskodnak. A törvény által használt egyes szám az ORTT álláspontja szerint nem jelenti azt, hogy ha fizetésre kötelezhető házastárs, élettárs fellelhető, akkor a díjat neki kellene fizetnie.

A Magyar Posta Rt. válaszában ezt írja: "Mivel a tv. 80. § (1) bekezdésének a) pontja az üzemben tartási díj tekintetében a második és minden további televízió készülék esetében a mentességi kört a magánszemélyekkel közös háztartásban élő személyekre is kiterjeszti, ezért véleményem szerint a jogalkotói szándék - miszerint a 81. § (4) bekezdésének c.) pontjában egyes számot használ - a magánszeméllyel közös háztartásban élő további személyek díjfizetési kötelezettségét megalapozza." 

Az üzemben tartási díj tárgya a televízió készülék. A 80. § (1) bekezdésének a)-h) pontja a díjfizetés alól mentes televízió készülékek körét állapítja meg, a 81. § (1) bekezdésének a)-e) pontja azonban a díjfizetés alól mentességben részesülő üzemeltetőket.
A Posta a mentességi kör kiterjesztését szabályozó, többes számot tartalmazó rendelkezést - 80. § (1) bek. a) pont - kívánja felhasználni arra, hogy további díjfizetési kötelezettséget állapítson meg. A második és minden további televíziókészülékre biztosított mentességből - illetve az itt használt többes számból - miért következne a magánszeméllyel közös háztartásban élő további személyek díjfizetési kötelezettsége?

Figyelemmel az ORTT fenti álláspontjára, úgy vélem, helytelenül járt el a Magyar Posta Rt. amikor panaszost nem mentesítette az üzemben tartási díj megfizetése alól, hiszen panaszos a 81. § (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeknek - hatvan éven felüli személy, aki önálló nyugdíjjal, keresettel vagy egyéb jövedelemmel nem rendelkező közeli hozzátartozója eltartásáról gondoskodik - megfelel. Álláspontom szerint - az időközben 70. életévét betöltött - panaszost 1997. január 1-től kezdődően mentesíteni kellett volna a díjfizetés alól. Ennek elmaradása miatt a Posta eljárása a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvével összefüggésben sértette a tulajdonhoz való jogot és ezzel alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okozott.

A visszásság orvoslása érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felkérem a Magyar Posta vezérigazgatóját, hogy a Társaság az 1996. évi I. törvény 81. § (1) bekezdésének c) pontjában szabályozott mentességi feltételt a jövőben az ORTT álláspontjával összhangban alkalmazza. Felkérem továbbá arra is, hogy panaszossal számoljon el.

Budapest, 1999. április 30.

										Dr. Polt Péter