OBH 3383/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Horváth Judit

A vizsgálat megindítása

Panaszos a helyi körjegyzőség eljárását kifogásolta birtokháborítási és lakcím fiktívvé nyilvánítása ügyében. Mivel a panasz összefüggésbe hozható az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt jogbiztonság elvével, az ügyben a vizsgálatot megindítottam. Felhívtam a körjegyzőt, hogy az ügyről adjon tájékoztatást. A jegyző tájékoztatási kötelezettségének eleget tett.

A megállapított tényállás

Panaszos 1996. április 29-én iktatott beadványában kérte a helyi körjegyzőségtől, volt férje és annak édesapja birtokháborító magatartásának megszüntetését. Kérte továbbá volt férje kijelentkeztetését a kizárólagos tulajdonában álló lakóházból. A körjegyző 724/96. számú határozatában a birtokháborítási eljárást felfüggesztette, azzal az indokkal, hogy a volt férj szerződés érvénytelenségének megállapítása tárgyában pert kezdeményezett panaszos ellen. Panaszos a határozatot megfellebbezte.  A másodfokú hatóság 1996. augusztus 23 - án kelt határozatában a fellebbezésnek helyt adott, az első fokú határozatot megsemmisítette és az eljárás folytatását rendelte el. Határozatát megküldte az első fokú hatóságnak azzal, hogy arról az ügyfeleket tájékoztassa. Panaszos 1997. március 3 - ig nem kapta kézhez a másodfokú határozatot, ezért aznap személyesen felkereste a körjegyzőt. A körjegyző ekkor adta át a másodfokú határozatot panaszosnak és szóban tájékoztatta arról, hogy nincs hatásköre a birtokháborítási eljárás lefolytatására, mivel az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás. Közölte vele továbbá azt is, hogy a lakcím fiktívvé nyilvánításának feltételei sem állnak fenn, ezért nincs jogköre, hogy a volt férjet kötelezze a kijelentkezésre.

A vizsgálat megállapításai

A becsatolt iratok és a körjegyző tájékoztatása alapján az alábbiakat állapítottam meg:
A körjegyző az 1996. augusztus 23-án kelt másodfokú határozatot a mai napig nem hajtotta végre. A másodfokú határozatot nem kézbesítette az ügyfeleknek. A másodfokú határozatnak megfelelően nem folytatta tovább a birtokvédelmi eljárást. Hatáskörének hiányát csak szóban  közölte panaszossal. Ugyanígy nem folytatott le eljárást a lakcím fiktívvé nyilvánításával kapcsolatban sem, szintén csak szóban közölte a panaszossal ezzel kapcsolatos döntését. Ezen intézkedéseivel sorozatosan megsértette az államigazgatási eljárásáról szóló 1957. évi IV. törvény  (Áe.) előírásait. 
1. Az Áe. 7. § (1) bekezdése alapján a közigazgatási szerv a hatáskörét és az illetékességét az eljárás minden szakaszában hivatalból köteles vizsgálni. Ha azt állapítja meg, hogy az ügyben nincs hatásköre, vagy nem illetékes, az ügyet haladéktalanul átteszi a hatáskörrel rendelkező illetékes közigazgatási szervhez, és erről az ügyfelet egyidejűleg értesíti. A körjegyző a másodfokú határozat kézhezvétele után hatáskörének hiányát nem állapította meg, hanem csak az ügyfél személyes jelentkezésekor ( a  másodfokú határozat kézhezvételétől számított fél év után ) közölte azt, akkor is csak szóban. Az értesítés - a magyar jogrendszer illetve az államigazgatási eljárás elveinek figyelembevételével - értelemszerűen írásban kell, hogy megtörténjen. Erre a másodfokú hatóság határozatában fel is hívta a jegyző figyelmét. 
2. Az Áe. 67. § szerint a fellebbezési eljárás során hozott határozatot a fellebbezővel és mindazokkal, akikkel az első fokú határozatot közölték, az első fokon eljárt közigazgatási szerv útján írásban kell közölni.  A felettes szerv határozatát a közléshez szükséges példányszámban küldi meg az elsőfokon eljárt közigazgatási szervnek. Ennek beérkeztét követően az első fokon eljárt szerv haladéktalanul közli ( kézbesíti ) a határozatot. A körjegyző ennek a kötelezettségének sem tett eleget, hiszen a közlésre szintén a kézhezvételtől számított fél év eltelte után került sor.
3. A másodfokú határozat kötelezte a körjegyzőt arra is, hogy a lakcím fiktívvé nyilvánításának feltételeit vizsgálja meg, vagyis folytassa le az erre vonatkozó eljárást. A közigazgatási szervnek mind az ügy érdemében mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot  kell hoznia. A körjegyző ezt a kötelezettségét elmulasztotta, szintén csak szóban közölte az ügyféllel, hogy nem áll módjában eleget tenni a kérelmének. 
A fentiek alapján megállapítottam, hogy a körjegyző intézkedéseinek elmulasztásával alkotmányos visszásságot okozott az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített jogbiztonság elvének vonatkozásában. A jogbiztonság alapvető eleme, hogy az eljáró hatóságok a jogszabályokat betartsák, ezzel a jogrend kiszámíthatóságát az állampolgárok részére biztosítsák.

Ajánlás

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 21. § (1) bekezdése alapján a körjegyző figyelmét felhívom, hogy a jövőben az államigazgatási eljárás szabályait a másodfokú határozatok közlésénél tartsa be.
A konkrét esetben felhívom, hogy a másodfokú határozatban foglaltakat teljesítse, folytassa tovább a birtokvédelmi eljárást, és amennyiben hatáskörének hiányát állapítja meg, erről írásban értesítse az ügyfelet.
Vizsgálja meg továbbá a lakcím fiktívvé nyilvánítási kérelmet, és folytassa le a szükséges eljárást a vonatkozó jogszabályoknak megfelelően. 

Budapest, 1997. szeptember 29.

Dr. Gönczöl Katalin