OBH 3179/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Tasnádiné dr Bácsi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása :

Panaszos kifogásolta, hogy apja gépkocsiszerzési támogatására kiadott utalvány - hivatali mulasztás miatt - nem tartalmazta a pótkeret megjelölést, ezért a gépkocsi vételekor, a kereskedő,  az utalvány értékét csak 250.000 Ft-ban számította be a vételárba

Vizsgálatot az Alkotmányban rögzített szociális biztonsághoz való jog érintettsége és a jogbiztonság sérelmének gyanúja  miatt indítottam.

Alkalmazandó jogszabályok:

164/1995. (XII. 27.) Korm. rendelet a súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeiről
2. § A súlyos mozgáskorlátozott személy közlekedési kedvezményei:
a) személygépkocsi szerzési támogatás (a továbbiakban: szerzési támogatás),
b) személygépkocsi átalakítási támogatás( a továbbiakban: átalakítási támogatás),
c) közlekedési támogatás,
d) parkolási engedély. 
1996 október 27-ig hatályos szöveg
3. § (1) A szerzési támogatás
a) belföldi kereskedelmi forgalomban történő 1,5 millió forintot meg nem haladó fogyasztói árú, legfeljebb 1610 cm3 lökettérfogatú benzinüzemű, illetve legfeljebb 2000 cm3 lökettérfogatú dízelüzemű személygépkocsi, vagy a megyei (fővárosi) rehabilitációs főorvos (a továbbiakban: megyei rehabilitációs főorvos) javaslata alapján a segédmotoros kerékpárnak minősülő, három- vagy négykerekű jármű (a továbbiakban: kerekesszék) vásárlása esetén a vételárhoz,
b) a Népjóléti Minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) előzetes engedélyével a külföldről behozandó, az a) pontban meghatározott személygépkocsi, illetőleg kerekesszék vám- és általános forgalmi adó költségének megtérítéséhez
nyújtott hozzájárulás.
(2) A szerzési támogatás mértéke a vételár, illetve a vám és általános forgalmi adó együttes költségének 60%-a, legfeljebb azonban 250 000 forint.

1997. január 1-tól 1997 december 31-ig hatályos szöveg:
3. § (1) A szerzési támogatás
a) belföldi kereskedelmi forgalomban történő 2 millió forintot meg nem haladó fogyasztói árú, legfeljebb 1610 cm3 lökettérfogatú benzinüzemű, illetve legfeljebb 2000 cm3 lökettérfogatú dízelüzemű személygépkocsi, vagy a megyei (fővárosi) rehabilitációs főorvos (a továbbiakban: megyei rehabilitációs főorvos) javaslata alapján a segédmotoros kerékpárnak minősülő, három- vagy négykerekű jármű (a továbbiakban: segédmotoros rokkantkocsi), illetőleg a járműnek nem minősülő, sík úton önerejéből 6 km/óra sebességnél gyorsabban haladni nem képes gépi meghajtású kerekesszék (a továbbiakban: kerekesszék) vásárlása esetén a vételárhoz,
b) a Népjóléti Minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) előzetes engedélyével a külföldről behozandó, az a) pontban meghatározott személygépkocsi, illetőleg segédmotoros rokkantkocsi vagy kerekesszék vám- és általános forgalmi adó költségének megtérítéséhez nyújtott hozzájárulás.
(2) A szerzési támogatás mértéke a vételár, illetve a vám és általános forgalmi adó együttes költségének 60%-a, legfeljebb azonban 300 000 forint.

1996 október 28 napjától hatályos
158/1996. (X. 25.) Korm. rendelet a súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeiről szóló 164/1995. (XII. 27.) Korm. rendelet módosításáról

2. § Az R. 21. §-a a következő (9)–(10) bekezdésekkel egészül ki:
"(9) Az 1996-ban kiállított utalványnak a 3. § (2) bekezdés szerinti értékét 50 000 forinttal növelni kell, függetlenül attól, hogy a növelt összegű szerzési támogatás a vételár, illetve a vám és az általános forgalmi adó együttes költségének a 60%-át meghaladja.
(10) A (9) bekezdés szerint növelt összegű szerzési támogatás összege nem haladja meg a vételár, illetve a vám és általános forgalmi adó összegét."

3.§. (2) Annak a személynek a részére, akinek 1996-ban e rendelet hatálybalépését megelőzően szerzési támogatásra jogosító utalványt állítottak ki, és az utalvány ellenértéke kiegyenlítésre került, a 2. §-ban meghatározott növelést a Népjóléti Minisztérium hivatalból kiutalja.

Érintett alkotmányos jogok:

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.

A vizsgálat megállapításai:

Panaszos apja mozgássérült, személygépkocsi szerzési támogatásra jogosult. A helyi jegyző 1992. évi, illetve 1994. évi határozatában is  megerősítette igényjogosultságát.
A határozatok alapján végül az illetékes ÁNTSZ 1996. november 27-én állította ki az 1080/96 sz  utalványt. Az utalvány szövege szerint a kérelmező az 164/1995. (XII. 27.) Korm. rendelet 2.§ a pontja  alapján gépjármű vásárlás, illetve vám és ÁFA támogatásra jogosult. Az utalvány szövege szerint  kérelmezőnek "illetve  a számlát bemutató kereskedőnek a 164/1995. (XII. 27.) Korm. rendelet 3.§ (1) bekezdésének és a 158/1996. (X. 25.) Korm. rendelet 2.§ (9) (10)
bekezdésének megfelelő összeget" kell kifizetni a Népjóléti Minisztériumnak.
Panaszos apja 1997. január 7-én vásárolta meg a személygépkocsit.  A beszerzett terhelési értesítő másolata szerint, a panasszal érintett  és egy Csongrád megyében kiállított másik utalvány ellenértékeként, a kereskedőnek 1997. január 16-án utaltak át 600 000 Ft-t. 
A becsatolt utalvány másolatából megállapítottam, hogy az utalvány hivatkozik a 158/1996. (X. 25.) Korm. rendelet 2.§ (9) (10) bekezdésére, amely 300.000 Ft-ban állapítja meg a támogatás összegét. Így  a pótkeret megjelölés nélkül is egyértelmű, hogy az utalvány nem 250.000 Ft-t, hanem 300.000 Ft-t ért. Ezért a panaszos apjának nevére kiállított utalványra jogszabályi kiegészítés értelmében, helyesen utaltak ki 300.000 Ft-t a kereskedőnek.

Panaszos kérelmében arra hivatkozik, hogy a pótkeret megjelölés hiánya miatt az árból az eladó csak 250.000 Ft-t vont le és a fennmaradó összegét ki kellett fizetni. Beadványa szerint a minisztériumtól azt a tájékoztatást kapta, hogy  50.000 Ft-t a minisztérium részükre átutal.
A kereskedő által kiállított számla csak a gépkocsi adatait és a vételár összegét tartalmazza. A számla nem részletezi, hogy a vételár címén a panaszos milyen összeget fizetett készpénzben és  milyen összegben számolták be az utalványt. Így a panaszos állításának igazolására nem alkalmas.
Nem róható az  ÁNTSZ  terhére, hogy az utalvány értékeként a panaszos a régi összeget fogadta el, hiszen módosító 158/1996. (X. 25.) Korm. rendelet 2.§ (9) (10) bekezdésekre hivatkozás egyértelművé tette az utalvány értékét.

A vizsgálatot alkotmányos visszásság hiányában lezárom.

Amennyiben a panaszos bizonyítani tudja, hogy a kereskedő csak 250.000 Ft értékben számolta be az utalvány értékét, polgári pert indíthat a kereskedő ellen.

Budapest, 1998. szeptember 16.

Gönczöl Katalin