OBH 3152/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Somosi György

Az eljárás megindítása és a megállapított tényállás

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában azt sérelmezte, hogy Gyula Város Önkormányzata 1996. augusztus 1. napjával eltiltotta az ingatlanán hosszú ideje folytatott állattartástól.

A rendelkezésemre bocsátott iratanyag tanulmányozása mellett a panasszal kapcsolatban részletes tájékoztatást kértem Gyula Város Polgármesteri Hivatalának aljegyzőjétől, majd további felvilágosítást kértem a Hivatal Hatósági Osztályának ügyintézőjétől.

Az Önkormányzat által 1995-ben épített gondozó ház és panaszos kertje mintegy 50 méteres sávon szomszédosak. A Polgármesteri Hivatal köztisztviselői panaszbejelentés alapján a több, mint 13 éve állattartást folytató panaszos ingatlanán tartott helyszíni ellenőrzés alkalmával 11 fejős tehenet és 15 növendék marhát találtak. 

Az aljegyző asszony a megkeresésemre adott válaszában utalt Gyula Város Önkormányzatának 34/1994. (XI.4.) számú, az állattartásról és a hajtásos növénytermesztésről szóló rendeletének 4. § (1) bekezdésének c) pontjára, amely tiltja az állattartást közösségi épület 100 m-es körzetén belül. Az aljegyző asszony kiemelte, hogy Gyula Város Tanácsának már hatályon kívül helyezett 2/1988. (VI.7.) sz. rendelete 3. § (1) bekezdésének b) pontja is tiltotta a nagyállattartást a szóban forgó területen.

Az állattartástól 1996. augusztus 1. napjával eltiltó határozat ellen panaszos fellebbezését a Képviselőtestület megtárgyalta és az 1996. augusztus 1-ei határidőt 1997. augusztus 1-re módosította.

Az aljegyző arról is tájékoztatott, hogy panaszos a helyszíni szemléken készült jegyzőkönyveket aláírta, az eredeti példányt átvette. Az állattartást tiltó, illetve a fellebbezés elbírálásáról hozott határozatot tértivevényes levélben kézbesítették panaszosnak.

A Polgármesteri Hivatal tájékoztató levélben közölte panaszossal, hogy az Önkormányzat tulajdonában lévő mezőgazdasági rendeltetésű ingatlanokról hol szerezhet információt.

Az ügy jogszabályi háttere

A Magyar Alkotmány 44/A. § (1) bekezdésének a) pontja szerint a helyi képviselőtestület önkormányzati ügyekben önállóan szabályoz és igazgat, döntése kizárólag törvényességi okból vizsgálható felül.
A (2) bekezdés úgy rendelkezik, hogy a helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.

A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 1. § (3) bekezdése kimondja, hogy a helyi önkormányzat – a törvény keretei között – önállóan szabályozhatja, illetőleg egyedi ügyekben szabadon igazgathatja a feladat- és hatáskörébe tartozó helyi közügyeket. Döntését az Alkotmánybíróság, illetve bíróság és kizárólag jogszabálysértés esetén bírálhatja felül.
A 16. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.

Gyula Város Önkormányzatának 34/1994. (XI.4.) számú az állattartásról és a hajtásos növénytermesztésről szóló rendeletének 2. §-a szerint Gyula város területén nagyállatot, kisállatot és egyéb kisállatot csak az általános közegészségügyi és állategészségügyi szabályok betartásával, az Országos Építésügyi Szabályzat előírásainak alkalmazásával, valamint a rendelet figyelembe vételével lehet.
A rendelet 4. § (1) bekezdésének c) pontja kimondja, hogy tilos az állattartás /kutya, macska, díszmadár kivételével/ a közösségi építményekben /létesítményekben/ és azok telkein, valamint ezek 100 méteren belüli körzetében.

Az érintett alkotmányos jogok

Az Országgyűlési Biztos eljárása során a következő alkotmányos jogokat vizsgálta az üggyel kapcsolatban.

A Magyar Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A 13. § (1) bekezdése rögzíti, hogy a Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

A vizsgálat megállapításai

A 34/1994. (XI.4.) számú önkormányzati rendelet vizsgálata során megállapítottam, hogy az állattartás az érintett ingatlanon egyértelműen tilos volt, mert a jogszabály közösségi építmények 100 méteren belüli körzetében ezt a tevékenységet tiltotta.

Az érintett területen a nagyállat tartás a korábban hatályos jogszabály alapján is tiltva volt, arra hivatkozni tehát, hogy az állattartást a család régóta folytatja, nem helytálló. Panaszos nem hivatkozhat egy olyan, az érintett ingatlanon kétségtelenül hosszabb ideje végzett tevékenységre, amely az akkor hatályos rendelkezés szerint is tilos volt. Más kérdés, hogy a tiltás ellenére a család az állattartást éveken keresztül háborítatlanul végezhette.

Az önkormányzati törvény 8. § (1) bekezdése szerint a települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében a településrendezés, az épített és természeti környezet védelme, a köztisztaság és a településtisztaság biztosítása, a gondoskodás a közbiztonság helyi feladatairól és az egészségügyi ellátásról.
A gyulai önkormányzat e feladatai keretében járt el, amikor az önkormányzati rendelet megalkotásával megállapította az állattartás helyi szabályait. Figyelemmel a 34/1994. (XI.4.) számú rendeletnek a közösségi építmények 100 méteres körzetén belül az állattartást tiltó, kétségtelenül szigorú feltételére, megállapítottam, hogy az állattartás felszámolásának elrendelése ugyan hátrányosan érintette panaszost, a döntés azonban nem okozott alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot.

Az önkormányzati törvény értelmében a helyi önkormányzat döntését az Alkotmánybíróság, illetve bíróság és kizárólag jogszabálysértés esetén bírálhatja felül.

Budapest, 1998. október

Gönczöl Katalin