OBH 2992/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Mizerák Judit

Az eljárás megindítása

A panaszos az Országgyűlési Biztosok Hivatalához intézett beadványában a települési önkormányzatnak a gyermekei óvodai felvételével kapcsolatos eljárását sérelmezte.

Az ügyben annak megállapítása céljából indult vizsgálat, hogy az önkormányzat eljárása sértette-e a panaszos jogát vagy jogos érdekét.

A megállapított tényállás

A panaszos két kiskorú gyermekének óvodai felvételi kérelmét az önkormányzat arra hivatkozással utasította el, hogy a család a településen nem állandó lakosként tartózkodik, hanem csupán tartózkodási helyük van oda bejelentve. Az önkormányzat ellátási kötelezettsége pedig csak a település állandó lakosaira terjed ki, akik után az állami normatívára is jogosult. 

A panaszos a polgármesternél méltányossági kérelmet terjesztett elő, aki a kérelemnek helyt adott és 1997. őszétől a település oktatási intézményeiben a gyermekek elhelyezést nyertek.

Az ügy jogszabályi háttere

A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény vonatkozó szabályai a következők

65. § (1) Az óvodai felvétel, átvétel jelentkezés alapján történik. Az óvodába a gyermek harmadik életévének betöltése után vehető fel. A szülő gyermeke óvodai felvételét, átvételét bármikor kérheti. Az újonnan jelentkező gyermekek fogadása az óvodai nevelési évben folyamatosan történik.
(2) A gyermeket elsősorban abba az óvodába kell felvenni, átvenni, amelynek körzetében lakik, illetőleg, ahol szülője dolgozik. Az óvodai felvételről, átvételről az óvoda vezetője dönt. Ha az óvodába jelentkezők száma meghaladja a felvehető gyermekek számát, az óvodavezető, több óvoda esetén az óvoda fenntartója bizottságot szervez, amely javaslatot tesz a felvételre. Az óvoda – beleértve a kijelölt óvodát is – köteles felvenni, átvenni azt a gyermeket, aki óvodai nevelés keretében folyó, iskolai életmódra felkészítő foglalkozáson vesz részt, ha lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye a körzetében található (kötelező felvételt biztosító óvoda). A kijelölt óvoda [30. § (4) bek.], ha a gyermeket nem köteles felvenni, átvenni, a gyermek felvételét csak helyhiány miatt tagadhatja meg.

A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény vonatkozó szabályai a következők

36. § (3) A jegyző köteles jelezni a képviselőtestületnek, a bizottságnak és a polgármesternek, ha a döntésüknél jogszabálysértést észlel.
84. § (1) Az Országgyűlés normatív költségvetési hozzájárulást állapít meg a települések lakosságszámával, egyes korcsoportokkal, intézményi ellátottakkal arányosan és egyéb mutatók alapján.

Az érintett Alkotmányos jogok

1949. évi XX. törvény A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA

"2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges."

A vizsgálat megállapításai

Vizsgálatom során megállapítottam, hogy Vác Város Önkormányzata alaptalanul utasította el a panaszosnak a gyermekei óvodai felvételére irányuló kérelmét azzal az indokkal, hogy az önkormányzat ellátási kötelezettsége csak a településen állandó lakóhellyel rendelkező személyekre terjed ki.

A közoktatásról szóló törvény ugyanis úgy rendelkezik, hogy a gyermeket elsősorban abba az óvodába kell felvenni, amelynek körzetében lakik, illetőleg, ahol szülője dolgozik. Ez a szabályozás persze nem jelent kötelező felvételt, a kérelem helyhiány miatt elutasítható, de annak oka semmiképpen sem lehet az állandó lakóhely hiánya, mivel ezt a törvény sem jelöli meg a felvétel kritériumaként.

Az állam normatív támogatása tekintetében sem helytálló az önkormányzat érvelése, mert az óvodai ellátást nem az állandó népesség alapján állítja meg a költségvetési törvény, hanem az ellátott személyek száma után jár a támogatás.

Mindezek alapján megállapítottam, hogy az önkormányzat eljárása a közoktatási törvény vonatkozó szabályainak megsértésén túl a vizsgált alkotmányos jogokkal összefüggésben is visszásságot idézett elő.

Mivel a panaszos sérelme a gyermekek elhelyezésével orvoslást nyert, az ügyben ajánlással élni nem kívánok, de felhívom a jegyző figyelmét, hogy a jövőben jelezze a képviselőtestületnek, hogy a hasonló tárgyú kérelmek esetén a döntése során legyen figyelemmel a közoktatási törvény vonatkozó szabályaira is.

Budapest, 1998. december 7.

Dr. Polt Péter