OBH 2905/1997. 
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Garamvári Miklós

A vizsgálat megindítása

A Panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert sérelmezte, Budapest XVII. kerület Pestszentlőrinc-Pestszentimre Önkormányzata Képviselő Testületének a helyi adók bevezetéséről szóló, többször módosított 20/1995 (VI.29) sz. rendeletének (a továbbiakban: önkormányzati rendelet) egyes rendelkezéseit. 

Az ügyben a vizsgálatot 1997. június 18-án megindítottam.

A vizsgálat megindításával egyidejűleg megkerestem a Fővárosi Közigazgatási Hivatal vezetőjét, tekintettel arra, hogy a beadványban leírtak alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság fennállására engedtek következtetni.

A vizsgálat megállapításai

A rendelkezésemre bocsátott iratok alapján megállapítottam, hogy az önkormányzati rendelet 44/1996 (XII.23) számú módosítása iktatta be a Panaszos által kifogásolt rendelkezéseket.
A módosítás az önkormányzati rendeletnek az adó mértékét megállapító rendelkezéseit érintette. A módosítás a 6. § a. és b. pontjait új, c. és d. pontokkal egészítette ki. Ennek értelmében: 
c.) : a magánszemélyek kommunális adójának mértéke 3.000 forint, de azon magánszemély esetében, aki lakásában főállású vállalkozói tevékenységet folytat, vagy lakását vállalkozás céljára bérbe adja, az adó mértéke lakásonként 12.000 .-Ft/év,
d.): kiegészítő  (melléktevékenység) vállalkozói tevékenységet folytat, az adó mértéke lakásonként 6.000.-Ft/év.

A fenti rendelkezéseket a Fővárosi Közigazgatási Hivatal vezetője is törvénysértőnek ítélte, és a helyi önkormányzatokról szóló, 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 98. § (2) bekezdése alapján törvényességi észrevételben kérte fel a Képviselő Testületet azok hatályon kívül helyezésére. 

A Képviselő testület az észrevételben foglaltak alapján, 20/1997 (VI.4) számú rendeletével az önkormányzati rendelet 6. §-ának d.) pontját hatályon kívül helyezte, c.) pontját pedig módosította. A módosított c. pont szerint azon lakás esetében, amelyben gazdasági tevékenységet folytatnak, az adó mértéke 12. 000.- Ft/év. A módosítás a kifogásolt törvénysértést nem szüntette meg, mert csupán a vállalkozói tevékenységet kifejezést változtatta gazdasági tevékenységre, a címzettek körének változatlanul hagyásával. 

A Közigazgatási Hivatal vezetője az Ötv.1. § (3) bekezdése, és 99. § (2) bekezdésének a.) pontja alapján, a fentiekre hivatkozva, 1997. június 13-án kezdeményezte az Alkotmánybíróságnál a törvénysértő önkormányzati rendelet felülvizsgálatát és megsemmisítését. 

A helyi adókról szóló, 1990. évi C. törvény (a továbbiakban: Htv.) 4. §-a szerint az adókötelezettség az önkormányzat illetékességi területén a következőkre terjed ki:
a) az ingatlantulajdonra, ingatlanhoz kapcsolódó vagyoni értékű jogra,
b) munkaerő foglalkoztatására,
c) nem állandó lakosként való tartózkodásra és
d) az e törvényben meghatározott gazdasági tevékenység gyakorlására (a továbbiakban együtt: adótárgy).
 
A törvény 5. §-a szerint az önkormányzat rendeletével: a) vagyoni típusú adók, b) kommunális jellegű adók, továbbá, c) helyi iparűzési adó bevezetésére jogosult.

Mindezek következetes csoportosítása, továbbá a Htv. adótárgyakat meghatározó külön rendelkezései szerint a helyi adó tárgyai: a lakás tulajdonjoga, haszonélvezete és bérleti joga. Ebben a körben, külön nevesített adótárgyként, a Htv. nem jelöl meg olyat amelyben "gazdasági tevékenységet folytatnak"

Azzal, hogy az önkormányzati rendelet a gazdasági tevékenység folytatására használt lakást a magánszemélyek kommunális adója tekintetében, a lakás céljára szolgáló lakáshoz képest háromszoros mértékű adótétellel adóztatja, álláspontom szerint jogszerűtlenül kiszélesítette az adótárgyak körét.

Az érintett alkotmányos jog:

Az országgyűlési biztos eljárása során a következő alkotmányos jogokat vizsgálta az üggyel kapcsolatban:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2. § (1) bekezdése szerint" A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

2. A Magyar Köztársaság Alkotmányának 70/A. § (1) bekezdése szerint: " A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül."

Álláspontom szerint az önkormányzati rendelet sérelmezett rendelkezése ütközik az Alkotmányban deklarált, jogállamiságból fakadó jogbiztonság valamint a diszkrimináció tilalmának alkotmányos elvével. 

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény 22. §-ának a.) pontja alapján, az alapindítvány indokolásának ismeretében csatlakozom Budapest Főváros Közigazgatási Hivatalának indítványához kérve az Alkotmánybíróságot az önkormányzati rendelet 6.§ c.) pontjának felülvizsgálatára és megsemmisítésére.

Budapest, 1997. október 29.

Dr. Polt Péter