OBH 2902/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Somosi György
Az eljárás megindítása

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában azt sérelmezte, hogy a Svédországban élő rokona által 1995. karácsonyára küldött csomag eltűnt, míg az 1996. októberében továbbított küldemény tartalmát állítása szerint a Magyar Posta Rt. /továbbiakban: Posta/ alkalmazottai kicserélték.

Vizsgálatomat a tulajdonhoz való alkotmányos jog sérelmének gyanúja miatt indítottam meg.

Vizsgálatom során megkerestem a Posta elnök-vezérigazgatóját, akitől a panasszal kapcsolatos álláspontjáról kértem felvilágosítást.

Az érintett alkotmányos jog és az ügy jogszabályi háttere

Az Országgyűlési Biztos eljárása során a következő alkotmányos jogot vizsgálta az üggyel kapcsolatban.

A 13. § (1) bekezdése kimondja, hogy a Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

A postáról szóló 1992. évi XLV. törvény 23. § (1) bekezdése szerint a szolgáltató a postai szolgáltatási szerződés teljesítéséért – ideértve a küldemény sérülését, tartalomhiányát és elveszését is – az e törvényben meghatározott kivételekkel a Polgári Törvénykönyv szabályai szerinti felelősséggel tartozik. Nemzetközi forgalomban a nemzetközi szerződések szabályai az irányadók.
A (4) bekezdés kimondja, hogy a szolgáltató a postai szolgáltatási szerződésen kívül okozott kárért, valamint a szándékosan, súlyos gondatlansággal és bűncselekménnyel okozott kárért a polgári jog általános szabályai szerint tartozik felelősséggel.

24. § (1) bekezdésének a) pontja úgy rendelkezik, hogy nem felel a szolgáltató a postai szolgáltatások körében a közönséges levélpostai küldemény téves kézbesítéséből, elvesztéséből, sérüléséből vagy megsemmisüléséből eredő kárért.

A 25. § (1) bekezdése szerint a szolgáltató csak a küldeményben beállott értékcsökkenést köteles megtéríteni a (2)–(5) bekezdés szerint.
A (2) bekezdés értelmében kártérítési átalányt köteles fizetni a szolgáltató az értéknyilvánítással feladott levél és postacsomag elveszése, megsemmisülése esetén; valamint a biztosított ajánlott levélpostai küldemény, továbbá az ajánlott levélpostai küldemény, távmásolat és postacsomag elveszése, megsemmisülése esetén.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény /továbbiakban: Obtv./ 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai

A Postától kapott tájékoztatás szerint panaszos az 1995. karácsonyára küldött csomaggal kapcsolatban beadványt vagy kártérítési igényt nem terjesztett elő a társaságnak.

Az 1996-ban továbbított küldemény tartalmának kicserélése miatt panaszos férje nyújtott be panaszt a 14. sz. Vámhivatalhoz, amelyet a Vámhivatal a Posta Levélfeldolgozó Üzemnek vizsgálatra átadott.

A Posta által lefolytatott vizsgálat keretében meghallgatták a vámeljárás során eljárt postai alkalmazottat, továbbá ellenőrizték a küldemény kézbesítését.
A vizsgálat során megállapították, hogy sem a vámeljárás, sem a postai szolgáltatás során szabálytalanság nem történt, jogtalan felbontásra utaló tényt nem állapítottak meg, erről panaszost írásban értesítették.

Az Országgyűlési Biztos azt vizsgálhatja, hogy a kivizsgálást végző szerv - a konkrét esetben a Posta - a panaszra eljárt-e. Vizsgálatom során a rendelkezésemre bocsátott tájékoztatás alapján megállapítottam, hogy a Posta a reklamációt kivizsgálta.

A szolgáltató a postai szolgáltatási szerződésen kívül, illetve a szándékosan, súlyos gondatlansággal és bűncselekménnyel okozott kárért a polgári jog általános szabályai szerint tartozik felelősséggel, egyébként csak a küldeményben bekövetkezett értékcsökkenést, elveszés, megsemmisülés esetén kártérítési átalányt köteles fizetni. A kártérítés jogintézménye polgári jogi kategória, az Országgyűlési Biztos kártérítési ügyekben nem járhat el, annak elbírálása bíróság hatáskörébe tartozik.

Fentiek alapján a Posta eljárásával kapcsolatban az Obtv-ben megjelölt alkotmányos visszásság nem merült fel, ezért a beadvány alapján további vizsgálatra nincs lehetőségem.

Budapest, 1998. augusztus 26.

Dr. Polt Péter