OBH 2793/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához fordult, sérelmezve a társasházi ingatlan esetében lefolytatott első és másodfokú közigazgatási eljárást.

A vizsgálat a jogbiztonság sérelmének gyanúja  miatt [Alkotmány 2. § (1)] 1997 március 10-én megindult, az ügyben iratanyagot és információt kértem  az önkormányzat jegyzőjétől.

A megállapított tényállás

A Bp. XIII.ker. Polgármesteri Hivatal Építésügyi Osztály határozatában egy Kft kérelmére a társasházban lévő népművészeti boltnak a továbbiakban képviselői-vállalkozói klubként való használatát  feltételekkel engedélyezte.
A határozat ellen az ügyészség óvást jelentett be a jegyzőnél. Indítványozta, hogy a jegyző az engedélyező határozatot helyezze hatályon kívül és az iratokat az építésrendészeti eljárást lefolytató hatóság  kijelölése céljából a Fővárosi Közigazgatási Hivatalhoz terjessze fel. Indokolásában arra hivatkozott, hogy a korábban népművészeti boltként üzemelő önkormányzati tulajdonú helyiségből a szerkezetet nem érintő, de a helyiség rendeltetését megváltoztató, egyidejűleg 25 vendég befogadására alkalmas klub és étterem kialakítása, - mely a meglévő homlokzat átalakításával is járt, a hivatkozott rendelet értelmében - csak építési engedély alapján végezhető építési munka.
Mivel többek kötött az épület homlokzata, lakásokon kívüli közművezetékei közös tulajdonban vannak, így a tárgyi építkezést az építési törvény értelmében csak valamennyi tulajdonostárs, vagy az ezt pótló bírói ítélet alapján adott építési engedély birtokában lehetett volna megkezdeni. Az ügyészség óvásában azt is kifejtette, hogy jelen ügyben az építkezés megkezdése miatt  fennmaradási engedélyt kellett volna kérni. Az építkezés elkészülte után építési engedély, illetve használati mód változásának engedélyezéséről szóló határozat kiadása tehát törvénysértő. Kifogásolta továbbá az ügyészség, hogy az önkormányzat építési hatósága az önkormányzat a tulajdonában álló helyiség vonatkozásában saját ügyében járt el.

A jegyző az óvással nem  értett egyet, a Közigazgatási Hivatalhoz történő felterjesztésében  kérte az óvás elutasítását.
A közigazgatási Hivatal megállapította, hogy az átalakítással érintett rendeltetési egység  korábbi funkciója népművészeti bolt volt. Az üzlet bérlője abból alakított ki egy klubbot és éttermet. Az Országos Építésügyi Szabályzat rendelkezése szerint mind a népművészeti bolt, mind a helyben fogyasztásra szolgáló vendéglátással kialakított klub ellátó-szolgáltató építménynek minősül építésigazgatási szempontból. Az üzletkör változása ( kiskereskedelmi üzlet helyett vendéglátó-ipari üzletkör választása )  nem jelenti a rendeltetésnek megfelelő célú használattól történő eltérést. A bérlő az üzletkör megváltoztatása után  is az eredeti célra hasznosítja az építményt, üzlet marad, így rendeltetéstől eltérő használat nem állapítható meg.

Az ügy jogszabályi háttere

1964. évi III. törvény az építésügyről, egységes szerkezetben a végrehajtására kiadott 30/1964. (XII. 2.) Korm. rendelettel

12/1986. (XII. 30.) ÉVM rendelet az építési és a használatbavételi engedélyezési eljárásról

A vizsgálat megállapítása

A vizsgálat megállapította, hogy a másodfokú határozat rendelkezése és indokolása mindenben helytálló, mely szerint a konkrét ügyben nincs használati mód változás. Az új helyiségbérlő az üzletkör megváltoztatása után is az eredeti célra hasznosítja az építményt, az továbbra is ellátó-szolgáltató építmény marad, így a rendeltetéstől eltérő használat nem állapítható meg.

Amennyiben a vendéglátó hely működésével kapcsolatban panasz merül fel, úgy a jegyző széleskörű jogosítványokkal rendelkezik a panasz orvoslására, különös figyelemmel a 4/1997. (I.22.)  Kormányrendelet alapján, mely az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről szóló rendelkezéseket szabályozza.

Álláspontom szerint a Kft. üzemeltetésében működő vendéglátó egység esetén a jegyző kizárásának oka nem merült fel közvetlenül, hiszen a helyiséget nem az önkormányzat működtet. Kétségtelen tény, hogy a vállakozói-képviselői klub funkcióból adódóan  a szolgáltatást túlnyomórészt önkormányzati képviselők és vállalkozók fogják igénybe venni, azonban egy esetleges közigazgatási eljárás, panasz esetében mód van más hatóság kijelölésének kérésére, ha a lakóközösség , vagy az érintett panaszos álláspontja szerint az önkormányzat jegyzőjétől az ügy tárgyilagos megítélése nem várható.

Budapest, 1997. augusztus 18.

Dr. Polt Péter