OBH 2660/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása

Panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mely szerint az ápolási díj összegének emelését nem tartja megfelelőnek. 

Megállapított tényállás

Az érintett önkormányzat tájékoztatása szerint panaszos részére - édesapja ápolása miatt - 1990-től folyósítanak ápolási díjat, 4800 forint összegben. 1996-ban 5800 forintra, 1997-ben 7000 forintra emelték az ápolási díj összegét.

A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény szerint az ápolási díj a tartósan gondozásra szoruló személy otthoni ápolását ellátó nagykorú hozzátartozó részére biztosított anyagi hozzájárulás. Ha 18. életévét betöltött tartósan beteg személy gondozását végzi a hozzátartozó, akkor az ápolási díj összege nem lehet kevesebb az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 60%-ánál.

Alkalmazott jogszabály

1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról

"40. § Az ápolási díj a tartósan gondozásra szoruló személy otthoni ápolását ellátó nagykorú hozzátartozó részére biztosított anyagi hozzájárulás.
41. § (1) Ápolási díjra jogosult a jegyes kivételével a hozzátartozó [Ptk. 685. § b) pont], ha önmaga ellátására képtelen, állandó és tartós felügyeletre, gondozásra szoruló 2 év feletti súlyos fogyatékos vagy 18. életévét be nem töltött tartós beteg személy gondozását, ápolását végzi.
(2) Az önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek esetén ápolási díj állapítható meg annak a hozzátartozónak, aki 18. életévét betöltött tartósan beteg személy gondozását végzi.
(3) Az ápolási díjról a települési önkormányzat képviselő-testülete dönt.
42. § (1) Nem jogosult ápolási díjra a hozzátartozó, ha
a) az ápolt két hónapot meghaladóan bármilyen nevelési-oktatási, egészségügyi vagy szociális intézményi ellátásban részesül;
b) rendszeres pénzellátásban részesül,
c)
d)
e)
(2) Az (1) bekezdés a) pontja alkalmazásában a napi legfeljebb 4 órás pedagógiai fejlesztő foglalkoztatás nem minősül nevelési-oktatási intézményi ellátásnak.
(3) A 27. § (3) bekezdés c) és d) pontjainak rendelkezéseit értelemszerűen alkalmazni kell az ápolási díj jogosultja esetén is.
(4) Az ápolási díjat megállapító szerv megszünteti az ápolási díj folyósítását, ha az ápoló a kötelezettségét nem teljesíti.
43. § Az ápolási díj megállapítása iránti kérelemhez csatolni kell a háziorvos arra vonatkozó szakvéleményét, hogy az ápolt önmaga ellátására képtelen, állandó és tartós felügyeletre, gondozásra szorul. Az ápolási díjat kérelmező és az önkormányzat a szakvélemény felülvizsgálatát kérheti az ápolásra szoruló lakóhelye szerint illetékes egészségügyi szakrendelés - az ápolást indokló diagnózis szerint illetékes - szakorvosától.
44. § (1) A 41. § (1) bekezdésében szabályozott esetekben az ápolási díj összege nem lehet kevesebb az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegénél.
(2) A 41. § (2) bekezdése alapján megállapított ápolási díj összege nem lehet kevesebb az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 60%-ánál.
(3) Az ápolási díj folyósításának időtartama szolgálati időre jogosít. Az ápolási díjban részesülő személy az ellátás után nyugdíjjárulék fizetésére kötelezett. A települési önkormányzat az ápolási díj folyósításának időtartamára a társadalombiztosítási járulék nyugdíjbiztosítási ágazatára jutó járulék fizetésére kötelezett."

Érintett alkotmányos jog

Alkotmány 70/E. § "(1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg."

A vizsgálat megállapításai

A 18. életévét betöltött tartósan beteg személy gondozását végző hozzátartozó részére megállapított ápolási díj összege nem lehet kevesebb az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 60%-ánál. A jogalkotó tehát egy változó érték százalékában határozta meg az ápolási díj összegét, ezzel kívánva biztosítani a támogatás folyamatos és arányos emelkedését. Az akkor hatályos társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. törvény 124. § (2) bekezdése szerint a kormány felhatalmazást kapott arra, hogy megállapítsa a nyugellátások legkisebb összegét. E felhatalmazással élve a jogalkotó a törvény végrehajtásáról szóló 89/1990. (V. 1.) MT rendelet módosításával határozta meg az említett összegeket.

Az öregségi nyugdíj legkisebb összege 1994-ben 4300, 1995-ben 8400, 1996-ban 9600 és 1997-ben 11500 forint volt. Az ápolási díj ezen összegek 60%-át jelenti. Az önkormányzat által rendelkezésre bocsátott adatok alapján megállapítható, hogy a panaszosnak járó ápolási díj az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének és a jogszabályoknak megfelelően emelkedett. 

Az Alkotmánybíróság több határozatában kifejtette, hogy a szociális ellátórendszer kialakítása és működtetése az állam feladata, erre vonatkozóan alkotmányos kötelezettség terheli. Azonban a szociális gondoskodás mértékét nem az Alkotmány, hanem a jogalkotó állapítja meg. A jogalkotónak szabadságában áll annak eldöntése, hogy milyen eszközökkel, milyen mértékű szolgáltatásokkal kívánja elérni társadalompolitikai céljait. Önmagában nem jelent alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot az, hogy a kialakított ellátási rendszer milyen típusú támogatásokat tartalmaz, a törvényben szabályozott kedvezmények határát a jogalkotó hol húzza meg.

A fentiekre tekintettel megállapítom, hogy alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság nem keletkezett. 

Budapest, 1999. január 29.

Dr. Polt Péter