OBH 2619/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása

Panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, melyben sérelmezte, hogy szociális ellátás iránti kérelmére az önkormányzat késedelmesen válaszolt.

Megállapított tényállás

Panaszos méltányosságból közgyógyellátási igazolvány kiadását kérte az önkormányzattól 1996. október 7-én, melyhez mellékelte a szükséges igazolásokat. Többszöri sürgetése ellenére is csak 1997. január 10-én született meg az elutasító határozat, mely ellen panaszos fellebbezést nyújtott be. Az önkormányzat környezettanulmány elkészítése után 1997. április 10-én elutasította panaszos fellebbezését. 

Alkalmazott jogszabályok

1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról

"50. § (1) Közgyógyellátásra jogosult
a) a bentlakásos gyermek- és ifjúságvédelmi intézményben lakó, az átmeneti gondozott, az átmeneti és tartós nevelésbe vett kiskorú;
b) a 37/A. § (1) bekezdésének a) pontja szerint rendszeres szociális segélyben részesülő;
c) a pénzellátásban részesülő hadigondozott és a nemzeti gondozott;
d) a sorkatonai családi segélyben részesülő;
e) a központi szociális segélyben részesülő;
f) a rokkantsági járadékos;
g) az, aki I., II. csoportú rokkantsága alapján részesül nyugellátásban, baleseti nyugellátásban;
h) az, aki után szülője vagy eltartója magasabb összegű családi pótlékban részesül.
(2) A települési önkormányzat képviselő-testülete az (1) és (3) bekezdésben foglaltakon kívül annak is megállapíthatja a közgyógyellátásra való jogosultságát, aki szociálisan rászorult és gyógyszerköltsége olyan magas, hogy azt létfenntartása veszélyeztetése nélkül nem képes viselni.
(3) A települési önkormányzat jegyzője közgyógyellátásra való jogosultságot állapít meg egy év időtartamra – 1996. évben december 31-ig terjedő időre, illetve ha a jogosultságot 1996. július 1-jét követően állapították meg, hat hónap időtartamra – annak a személynek, akinek havi rendszeres gyógyszerköltsége az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének a 10%-át meghaladja, feltéve, hogy a családjában az egy főre jutó havi jövedelem nem éri el az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét, egyedülélő esetén 150%-át.
(4) A közgyógyellátás keretében rendelhető, a 49. § (2) bekezdésében megjelölt körbe tartozó ellátásokat külön jogszabály tartalmazza.
(5) A jogosult számára kizárólag a személyes szükségletének kielégítéséhez szükséges gyógyszer rendelhető."

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól

"15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(2) A testületi szerv hatáskörébe tartozó egyedi államigazgatási ügyben az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül, vagy ha ez nem lehetséges, legkésőbb a soron következő testületi ülésen kell határozni. 
...
(5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről – kérelemre indult eljárás esetén – az ügyfelet értesíteni kell."

Érintett alkotmányos jog

Alkotmány 2. § (1) "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

A vizsgálat megállapításai

Az Alkotmánybíróság egyik határozata (9/1992. AB hat.) szerint: "A jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is."

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény alapelvei szerint a  közigazgatási szervek feladataikat gyors és egyszerű eljárással teljesítik. Ennek érdekében az említett törvény részletes szabályokat tartalmaz az elintézési határidőre vonatkozóan, melyek szerint a 30 napos határidő az ügyintézési idő maximális hossza. Van lehetőség a határidőnek egy ízben történő, 30 napos meghosszabbítására, az átlagosnál bonyolultabb ügyek esetén, de erről az ügyfelet értesíteni kell.

Jelen esetben az érintett államigazgatási szerv nem tett eleget törvényi kötelezettségének, a kérelemmel kapcsolatban nem hozott határidőn belül határozatot és ezzel megsértette a jogbiztonság elvét. 

Ugyanakkor a jogállamiság követelményéből fakadó jogbiztonság, mint alkotmányos alapelv az állampolgárokat csak közvetve érinti az állami szabályozó rendszeren keresztül. A hatóság késlekedése sérti a jogbiztonság elvét, az állampolgár tekintetében alkotmányos visszásság azonban csak akkor keletkezik, ha az állampolgárt érdeksérelem éri, vagy a hatósági magatartás más alkotmányos jogainak sérelmével jár. 

Alkotmányos visszásság hiányában ajánlástételi jogommal nem élek, de felhívom az érintett önkormányzat figyelmét, hogy tartsa be az Áe. által a kérelmek elintézésére előírt határidőket. 

Budapest, 1998. augusztus 31.

Dr. Polt Péter