OBH 2614/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Szabó Zoltán

Az eljárás megindítása

A panaszos meghallgatása során sérelmezte ukrán állampolgárságú hozzátartozói bevándorlási ügyében a rendőrhatóság eljárást megszüntető intézkedését. 

A vizsgálatot az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. §. (1) bekezdése alapján megindítottam.

A megállapított tényállás

A panaszos hozzátartozói 1995. március 17-én bevándorlási kérelmet nyújtottak be a Magyar Köztársaság ungvári külképviseletén. A kérelem első- és másodfokú elutasítása után a Pesti Központi Kerületi Bíróság keresetüket 1996. március 21-én megszüntette.

1996. augusztus 8-án újabb kérelmet terjesztettek elő a BRFK. Igazgatásrendészeti Főosztályán. A kérelem elbírálásához szükséges okmányok 1996. december 5-ig történő bemutatására szólították fel az érintetteket, aminek nem tettek eleget, ezért 1996. december 27-én az eljárást megszüntették.

A panaszos sérelmezi, hogy a családegyesítés címén benyújtott kérelem elbírálásához a korábban beadott okiratok felhasználását megtagadták, indokolatlanul további igazolások beszerzését írták elő, továbbá az eljárást megszüntető határozatban tévesen jelölték meg a kérelmezők állampolgárságát.

A vizsgálat megállapításai

Az Obtv. 1. §-a értelmében az országgyűlési biztosnak az a feladata, hogy a tudomására jutott alkotmányos visszásságokat kivizsgálja és kiküszöbölésük érdekében intézkedést kezdeményezzen.

Az Obtv. 16. §. (1) bekezdése értelmében akkor járhat el, ha megállapítja, hogy a hatóságok intézkedése vagy az intézkedés elmulasztása  az állampolgároknak - alkotmányos jogaik gyakorlásával összefüggésben - visszásságot okozott. 

A vizsgálat során megállapítottam, hogy  1996. augusztus 8-án a BRFK. Igazgatásrendészeti Főosztály Külföldieket Ellenőrző Osztályához előterjesztett bevándorlási kérelem elbírálásához szükséges, és a külföldiek beutazásáról, magyarországi tartózkodásáról és bevándorlásáról szóló 1993. évi LXXXVI. törvény 19. §. (1) bekezdésében előírt mellékletek 1996. december 5-ig történő hiánytalan benyújtására hívták fel a kérelmezőket. Ugyanakkor helyesen, ezzel egyidőben felhívták a figyelmüket, amennyiben a kért okiratokat a megadott határidőig nem csatolják, úgy az 1957. évi IV. törvény 27. §. (1) bekezdésének megfelelően az eljárást megszüntetik. 

A kérelmezők a hatóság iratpótlásra vonatkozó felszólításának nem tettek eleget, ezért jogszerűen került sor az eljárás 1996. december 27-én történt megszüntetésére.

Nem eredményezett alkotmányos visszásságot az eljáró hatóság azon döntése sem, amikor a korábban benyújtott és érdemben elbírált kérelem mellékleteit nem vette figyelembe. 

Az 1993. évi LXXXVI. törvény 3. §. (3) bekezdése előírja, hogy a külföldi köteles az e törvényben meghatározott, az eljáráshoz szükséges okmányokat, adatokat és igazolásokat a magyar hatóság eljáró képviselőjének rendelkezésére bocsátani.

Az állampolgárság elírása az ügy érdemi elbírálását nem érintette, az 1957. évi IV. törvény 48. §. (1) bekezdése alapján a felek kérelmére a határozatot a hatóság kijavítja, vagy kicseréli. 

A vizsgálat során megállapítottam, hogy a rendőrhatóság eljárásával alkotmányos jogsérelmet nem idézett elő, erről az Obtv. 19. §. (1) bekezdés alapján a panaszost e jelentés megküldésével értesítem.

Az ügy jogszabályi háttere

1949. évi XX. tv. a Magyar Köztársaság Alkotmánya  2. §. (1) bekezdése:

"A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

A Külföldiek beutazásáról, magyarországi tartózkodásáról és bevándorlásáról szóló 1993. évi LXXXVI. törvény;

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény;

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény.

Budapest, 1997. 

Dr.  Polt Péter