OBH 2589/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna
Az eljárás megindulása:

T. L.   budapesti  lakos   hivatalom   Panaszirodáján   előadott   panaszában Telki 180/1. - 188/2. hrsz-ú ingatlanok telekhatár-rendezésének engedélyezési eljárása során hozott határozatot sérelmezte, mellyel nem állapítottak meg részére kártalanítást az út céljára igénybe vett terület után.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § / 1/ bek. alapján vizsgálatot indítottam, mert a tulajdonhoz fűződő, az Alkotmány 13. § /1/ bekezdésében rögzített alkotmányos jog sérülhetett.

Eljárásom során bekértem az engedélyezési dokumentumokat, valamint a földhivatali iratokat.

A megállapított tényállás:

A Telki 180 hrsz.-ú, 183 hrsz.-ú és 184. hrsz.-ú ingatlanok tulajdonosai kérelmére az E-10/1995. számon záradékolt határozatával telekrendezést engedélyezett Telki Község Polgármesteri Hivatala.
Ennek során alakult ki a 180/2 hrsz. alatti út,  552 m2 nagyságú területtel.
Ezt követően Telki Község Önkormányzata kérelmére az eljárásra kijelölt Biatorbágy Nagyközség Polgármesteri Hivatala a 2855/1995. sz., december 12-én kelt határozatával engedélyezte a 37/1995. sz. megosztási vázrajz alapján a telki 180/1., 180/2., 180/3., 185., 186., 187/2., 188/1., 188/2. hrsz.-ú ingatlanok összevonását, majd megosztását, 1285 m2 nagyságú út kialakításával.
 A  határozat végrehajtása (ingatlan-nyilvántartáson való átvezetése) érdekében a telekrendezéssel érintett ingatlanok tulajdonosai 1996. szeptember 17-én tulajdonközösség megszüntetésére megállapodást kötöttek. Ebben a megállapodásban már szerepel a telki, 180/2. hrsz.-ú ingatlan mint kialakított út 1285 m2 területtel, s hogy az a helyi önkormányzat tulajdonába került az engedélyező határozat alapján.
Ezt a megállapodást valamennyi érdekelt, így a panaszos is aláírta. A megállapodás és az engedélyező határozat alapján a földhivatal a megosztást átvezette.

A vizsgálat megállapításai:

A telekalakításról szóló 29/1971 (XII. 29. ÉVM rendelet 27. § /4/ bekezdése értelmében a földrészlet közút céljára szükséges részének igénybevételéről, illetve a közút céljára feleslegessé váló – az érintett ingatlantulajdonosoknak vételre felajánlott és megvenni kívánt – közterületnek az érintett földrészlethez való hozzájegyzéséről a telekalakításról szóló határozatban rendelkezni kell.
Az építésügyről szóló, többször módosított 1964. évi III. törvény  17. § /3/ bekezdése alapján a közút céljára történő igénybevétel esetében a kártalanításra a kisajátítási kártalanítás szabályait kell alkalmazni, kivéve, ha az igénybevételre az érdekeltek kérelmére indított telekalakítási eljárással kapcsolatban kerül sor, és az érdekeltek a kártalanítási igényükről lemondtak.
Jelen esetben a tulajdonosok az eljárás során a közút részére szükséges terület után járó kártalanításról az építési hatósági eljárásban nem mondtak le.
A határozatot hozó hatóság nem rendelkezett a közút céljára igénybe vett terület kártalanításáról.
Megállapítható, hogy a kijelölt hatóság határozatából csak a kérelmező önkormányzat kapott, a telekrendezéssel érintett tulajdonosok nem.
Ezzel az eljáró hatóság az Alkotmányban rögzített, a tulajdonjoghoz való jog biztosításának elvét megsértve alkotmányos visszásságot okozott.

Úgyszintén alkotmányos visszásságot okozott az eljáró hatóság azzal, hogy határozatáról az érdekelt tulajdonosokat nem értesítette, mert így elzárta őket az Alkotmány 57. § /5/ bekezdésében biztosított jogorvoslati jog igénybevételének lehetőségétől.

Tényként megállapítható azonban, hogy az építésügyi határozat alapján kötött megállapodás megkötésekor panaszos és társai már tudomással bírtak a határozatról, azt nem észrevételezték, s tudomásul vették aláírásukkal azt is, hogy az önkormányzat tulajdonába kártalanítás fizetése nélkül kerül a közút céljára szükséges terület.

Azzal, hogy a megállapodás átvezetésre került az ingatlan-nyilvántartáson, az önkormányzat jóhiszeműen szerzett jogát gyakorolja, ezért olyan felhívást nem tehetek, hogy utólag az önkormányzat terhére fizetési kötelezettséget állapítson meg a hatóság.
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló, többször módosított 1957. évi IV. törvény 71. § /2/ bek. B.) pontja értelmében ugyanis felügyeleti intézkedés keretében a határozat nem változtatható meg és nem semmisíthető meg, ha a határozat megváltoztatása vagy megsemmisítése jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogot sértene.

Fentiek alapján a konkrét ügyben - figyelemmel a polgári jogi megállapodásra is - ajánlást nem tudok tenni.

A jövőbeni szabályos eljárások érdekében azonban az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § /2/ bekezdése alapján felkérem a biatorbágyi és telki polgármesteri hivatal jegyzőit, hogy fokozottan ügyeljenek a jogszabályok betartására.

Budapest, 1998.

Dr. Polt Péter