OBH  2456/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása

Panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, melyben sérelmezte, hogy a Polgármesteri Hivatal nem adta meg neki a szükséges tájékoztatást a volt hadiárváknak járó egyösszegű térítéssel kapcsolatban.

Megállapított tényállás

Panaszos a sajtóból értesült arról az egyösszegű térítésről, melyre a volt hadiárvák jogosultak. 1996. tavaszán felkereste a helyi Polgármesteri Hivatalt a szükséges okmányokkal, de azt a tájékoztatást kapta, hogy ilyen jogszabályi rendelkezésről az önkormányzatnak nincsen tudomása. Az év folyamán többször érdeklődött az önkormányzatnál, de a későbbi válaszokból sem tudta meg a szükséges információkat, mivel az önkormányzat szerint az erre vonatkozó jogszabályt megszüntették. 

Újabb sajtóhírek alapján 1997. januárjában ismét felkereste az önkormányzatot, ahol még mindig nem kapta meg a szükséges felvilágosítást arra hivatkozva, hogy ilyen "rendeletet" az ügyintéző nem ismer.

A hadigondozásról szóló 1994. évi XLV. törvény a kihirdetése napját (1994. V. 6.) követő 4. hónap 1. napján lépett hatályba, azonban a volt hadiárvák részére az egyösszegű térítés folyósítása csak 1995. január 1-jétől volt esedékes.

A vizsgálat megkezdése után tájékoztattam a panaszost a hatályos jogszabályi rendelkezésekről, majd 1997. májusában az önkormányzat ügyintézője is megadta neki a szükséges felvilágosítást. Panaszos volt hadiárváknak járó egyösszegű térítés iránti kérelme 1997. május 26-án érkezett meg a Polgármesteri Hivatalhoz. 

Alkalmazott jogszabályok

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól

"2. § (2) A közigazgatási szervek előmozdítják a jogok érvényesülését és a kötelességek teljesítését, az állampolgári fegyelem megszilárdítását.
(6) Az ügyfelet az államigazgatási eljárásban megilleti a nyilatkozattétel és a jogorvoslat joga, köteles viszont legjobb tudomása szerint, jóhiszeműen közreműködni. Mindezek érdekében az eljáró szerv az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztatja."

"27. § (1) Az ügyfélnek joga van ahhoz, hogy az eljárás során írásban vagy szóban nyilatkozatot tegyen, vagy a nyilatkozattételt megtagadja. Ha az ügyfél nem nyilatkozik, vagy a kért adatot nem közli, a közigazgatási szerv a rendelkezésére álló adatok alapján dönt, vagy az eljárást megszünteti. Erre az ügyfelet figyelmeztetni kell.
(2) A köztisztviselő köteles az ügyfelet meghallgatása előtt a szükséges tájékoztatással ellátni, továbbá jogaira és kötelességeire figyelmeztetni. A közigazgatási szerv az eljárás során gondoskodik arról, hogy az ügyfelet a jogszabályok ismeretének hiánya miatt ne érje hátrány."

Érintett alkotmányos jogok

Alkotmány 

"2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

A vizsgálat megállapításai

Az Alkotmánybíróság egyik határozata (9/1992. AB hat.) szerint: "A jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is."

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény alapelvei szerint a közigazgatási szervek előmozdítják a jogok érvényesülését. Az ügyfelet az államigazgatási eljárásban megilleti a nyilatkozattétel joga, az eljáró szerv az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztatja.

Az ügyfél azért fordul a közigazgatási szervhez, hogy részére valamilyen jogot biztosítson, adatot igazoljon, nyilvántartásába felvegye. Az ügyfél az első nyilatkozatát az eljárás indulásakor kérelmében teszi meg, amely írásban és szóban is megtörténhet. A közigazgatási szerv különböző módon köteles elősegíteni az ügyfél nyilatkozattételi jogának érvényesülését. 

A közigazgatási szerv köteles az ügyfelet meghallgatása előtt a szükséges tájékoztatással ellátni, továbbá jogaira és kötelességeire figyelmeztetni. Fontos rendelkezése az is a törvénynek, amely kimondja, hogy az ügyfelet a jogszabályok ismeretének hiánya miatt nem érheti hátrány, erről a közigazgatási szerv gondoskodik. A tájékoztatás alkalmával el kell magyarázni, hogy az ügyet az ügyfél számára milyen eszközökkel és módon lehet a legegyszerűbben, legkedvezőbben elintézni és milyen akadályok merülhetnek fel.

Jelen esetben az érintett államigazgatási szerv csak késedelmesen tett eleget ennek a kötelezettségének és ezzel felmerült - a jogbiztonság elvével összefüggésben - az alkotmányos visszásság gyanúja. Arra tekintettel azonban, hogy a vizsgálat megindulása után az önkormányzat megadta a panaszosnak a szükséges felvilágosításokat és a panaszos benyújtotta a kérelmét ajánlást nem teszek.  

Budapest, 1998. szeptember 2.

Gönczöl Katalin