OBH 2188/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Mizerák Judit

Az eljárás megindítása

A Mai Nap című napilap 1997. február 1-jei számában közölt újságcikk alapján - amely egy kiskorú ellen a gondozója által elkövetett bűncselekményről és az illetékes gyámhatóság mulasztásáról számolt be - hivatalból vizsgálatot indítottam annak megállapítása céljából, hogy a gyámhatóság eljárása megfelelt-e a vonatkozó jogszabályok előírásainak.

A vizsgálat megindításával egyidejűleg tájékoztatás kértem a települési önkormányzat jegyzőjétől.

A megállapított tényállás

A Mai Nap című napilap  "Állati ösztönök" címmel megjelent cikkében arról számolt be, hogy egy harminc éves salgótarjáni-somlyóbányatelepi férfit a rendőrség azért tartóztatott le, mert három éves kislányával fajtalankodott.

Az újságcikk azt is hírül adta, hogy a polgármesteri hivatalban már 1996. októberében értesültek az esetről, intézkedés azonban nem történt csak 1997. januárjában, az édesanya bejelentése alapján.

Az írásos tájékoztatás és a települési önkormányzat jegyzője által rendelkezésemre bocsátott dokumentumok alapján megállapítottam, hogy az illetékes gyámhatóság az esetről 1997. január 9. napján, a kislány óvodája vezetőjének telefonon tett bejelentése alapján értesült. 

A kiskorú édesanyját még aznap beidézték a polgármesteri hivatalba. Az anya személyes meghallgatás során az eset lényeges körülményeit tartalmazó nyilatkozatát jegyzőkönyvezték, amelynek alapján a kiskorút Salgótarján Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Szociális-és Egészségügyi Osztálya 20170/97. számú határozatával intézeti nevelésbe vette és ezzel egyidejűleg beutalta a Nógrád Megyei Gyermek-és Ifjúságvédő Intézetbe.

Az anya a gyámhatóság javaslatára és a vele történt egyeztetés alapján 1997. január 22. napján a kiskorú apja ellen feljelentést tett a rendőrségen.

Az ügy jogszabályi háttere

A házasságról, a családról és a gyámságról szóló 1952. évi IV. törvény vonatkozó szabályai a következők:

92/A. § (1) "Ha a kiskorú testi, értelmi és erkölcsi fejlődése bármilyen okból nincs megfelelően biztosítva, a gyámhatóság – a kiskorú veszélyeztetettségének mértékétől függően – a következő intézkedéseket teheti:
a) elrendeli a szükséges védő- és óvóintézkedéseket;
b) a szülő kérelmére vagy beleegyezésével a kiskorút intézetben helyezi el;
c) a kiskorút intézeti nevelésbe veszi, ha testi, értelmi vagy erkölcsi fejlődését környezete veszélyezteti;
d) azonnali intézkedést igénylő esetben a kiskorút – ideiglenes hatállyal – intézetbe utalja, illetőleg a gyermeket ideiglenesen a különélő másik szülőnél vagy alkalmas más személynél helyezi el, és indokolt esetben pert indít a szülő (szülők) ellen a szülői felügyelet megszüntetése, illetőleg a gyermek elhelyezése iránt;
e) a kiskorút állami nevelésbe veszi, feltéve, hogy a szülői felügyeletet a bíróság megszüntette, vagy a gyermeknek egyébként nincs szülői felügyeletet gyakorló szülője, illetőleg gyámja.
(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott intézkedések a szülői felügyeletet nem érintik; a c) pont szerinti esetben a szülői felügyelet szünetel, a gyermek sorsát érintő lényeges kérdésről azonban a szülőt meg kell hallgatni.
(3) Az intézeti elhelyezett kiskorú a szülő beleegyezésével, az intézeti nevelésbe vett gyermek ennek hiányában is nevelőszülőnél elhelyezhető.
(4) Ha a bíróság a gyámhatóságnak a szülői felügyelet megszüntetése, illetőleg a gyermek elhelyezése iránti keresetét elutasítja, az állami gondoskodás más módját kell választani."

Az érintett Alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA

2. § (1) "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."
67. § (1) "A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges."

A vizsgálat megállapításai

Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a Mai Nap című napilapban megjelent cikk tényállításai nem felelnek meg a valóságnak.

Az illetékes gyámhatóság ugyanis a cikkben közölt állítással ellentétben a gyermek sérelmére elkövetett cselekményről 1997. január 9. napján a gyermeket gondozó óvoda vezetőjétől és nem a kiskorú édesanyjától értesült és korábban az érintett családot érintő hasonló információval nem rendelkezett.

A hatóság a tudomásszerzést követően azonnal megtette a kiskorú érdekében a szükséges intézkedéseket.

Mivel a vizsgálat az ügyben hatósági mulasztást és a vizsgált alkotmányos jogokkal összefüggésben alkotmányos visszásságot nem tárt fel, a hivatalomnál folyó eljárást befejeztem.

Budapest, 1998. november 16.

Dr. Polt Péter