OBH 1792/1997.
az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
jelentése
Előadó: Dr. Garamvári Miklós

A vizsgálat megindítása

A Panaszos beadványában sérelmezte, hogy a Díjbeszedő Rt. által kiállított számlán feltüntetett kezelési költség valójában késedelmi díj.

Az ügyben a vizsgálatot 1997. április 24-én megindítottam.

A vizsgálat megindításával egyidejűleg megkerestem a Díjbeszedő Részvénytársaság vezérigazgatóját, tekintettel arra, hogy a rendelkezésemre bocsátott információk alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság fennállására engedtek következtetni.

A megállapított tényállás		

A közüzemi szolgáltatások ellenértékéről kiállított számla a bemutatáskor, illetve a konkrét jogszabályban meghatározott időn belül esedékes. A számlabemutatás, illetve kiegyenlítés módjában a Díjbeszedő Részvénytársaság több lehetőséget biztosít a fogyasztó részére.

A közüzemi szolgáltatás árában benne foglaltatik a szolgáltatással kapcsolatos nyilvántartás, számlázás és számlabemutatás költsége. A Panaszos által kifogásolt kezelési költséget abban az esetben számítják fel, ha a szolgáltatás árában bennfoglalt és a fogyasztó kívánságának megfelelően meghatározott bemutatási móderedménytelen, és ezért - adott esetben új bemutatási móddal - a számlát ismételten be kell mutatni.

Ebben az esetben jelentkezik a Díjbeszedő Részvénytársaságnál az ismételt bemutatással járó és a szolgáltatás árában nem szereplő többletköltség, amelyet az ügyfelek részére felszámítanak.

A bemutatáskor ki nem egyenlített számlák esetében ugyancsak többlettevékenységet jelent a számlák nyilvántartásba vétele, azaz az ezzel kapcsolatos adminisztrativ eljárás, amely amiatt vált szükségessé, hogy az általa választott módon bemutatott számlát a fogyasztó nem egyenlítette ki. 

Az érintett alkotmányos jog

Az országgyűlési biztos eljárása során a következő alkotmányos jogot vizsgálta az üggyel kapcsolatban:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

Az állampolgári jogok  országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

Álláspontom szerint a Díjbeszedő Rt. által a közüzemi szolgáltatók és önkormányzati vagyonkezelők megbízása alapján végzett díjbeszedés - tekintettel arra, hogy a kifogásolt kezelési költség nem a számlakiállítás költségét fedezi, mivel azt a fogyasztó a szolgáltatás árában már megfizette - megfelel a vonatkozó előírásoknak. A többletköltség csak a szolgáltatás árába bele nem értendő ismételt bemutatás vagy a számlakiegyenlítés elmaradásából eredő többletköltség ellenértéke.

Mindezek alapján megállapítottam, hogy az országgyűlési biztos fellépését igénylő  alkotmányos jogsértés nem történt.

Budapest, 1997. július 17.

 								Gönczöl Katalin