OBH 1491/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása

Panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához a Délalföldi Gázszolgáltató által követelt gázfogyasztási díj miatt. 

Megállapított tényállás

Panaszos beadványában előadta, hogy a lakásán működő meghibásodott gázmérő órát 1996. áprilisában a DÉGÁZ Rt. kicserélte, majd 41.000.- Ft-os gázfogyasztási díjat követelt. Ezt az összeget panaszos kérésére novemberben 15.000.- Ft-ra mérsékelték, majd egy májusi laboratóriumi vizsgálatra hivatkozva 1997. januárjában ismét felemelték az eredeti összegre.

Panaszos kifogásolta, hogy az átlagos havi gázdíjának háromszorosát követeli tőle a DÉGÁZ Rt., mivel az elvégzett laboratóriumi vizsgálat eredménye szerint a mérőszerkezet hibája miatt csak minimális szivárgás lépett fel. Panaszos többször élt kifogással a DÉGÁZ Rt-nél, de megfelelő választ nem kapott. 

További problémát okozott, hogy a szolgáltató egyik levelében sem hívta fel a panaszos figyelmét a rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségekre. 

Felkértem a Magyar Energia Hivatalt, vizsgálja meg, mennyiben volt a jogszabályoknak megfelelő a DÉGÁZ Rt.-nek az ügyféllel szemben tanúsított magatartása és a laboratóriumi felülvizsgálat.   

Az ügy jogszabályi háttere

1994. évi XLI. törvény a gázszolgáltatásról

"Gszt. 4. § (1) A természetes monopolhelyzetben lévő gázszolgáltatás és a gázértékesítés engedélyezését, a fogyasztói igény kielégítésének és a szolgáltatás színvonalának ellenőrzését, a fogyasztóvédelmet a Magyar Energia Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) látja el."

"Gszt. 7. § (2) A Hivatal a gázszolgáltatás és értékesítés keretében
c) kivizsgálja a fogyasztói panaszokat,..."

1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról

"18. § (3) Az országgyűlési biztos az általa vizsgált ügy intézőjét vagy az eljárást folytató szerv bármely munkatársát meghallgathatja, továbbá az érintett szerv vezetőjét vagy felügyeleti szervének vezetőjét, valamint az annak lefolytatására a jogszabály által egyébként feljogosított szerv vezetőjét vizsgálat lefolytatására kérheti fel."

Érintett alkotmányos jog

Alkotmány 2. § (1)

"A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

A vizsgálat megállapításai

Az Alkotmánybíróság egyik határozata (9/1992. AB hat.) szerint: "A jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is."

Az Alkotmánybíróság 28/1992. (IV. 30.) számú határozata szerint: "Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése értelmében "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam". Az Alkotmánybíróság már több határozatában rámutatott, hogy a jogbiztonság kiemelkedően fontos jogállami érték, s ebből eredően meghatározott kötelezettségek hárulnak mind a jogalkotó, mind a jogalkalmazó szervekre.

A jogállam sem tud eltekinteni attól, hogy mind a természetes, mind a jogi személyektől megkövetelje a törvényesen kihirdetett jogszabályok ismerését, és az azokkal összhangban álló magatartást, s mindezek garanciájaként érvényre juttassa azt az elvet: a jogszabály nem ismerése senkit sem mentesít jogellenes magatartásának következményei alól.
A demokratikus jogállam azonban – sok egyéb mellett – abban is különbözik a diktatúrától, hogy nem él vissza azzal a lehetőséggel, amelyet a jog megismerésének általános érvényű követelménye és az erre alapított felelősségre vonás az állam számára nyújt, hanem kellő törvényi garanciákkal megteremti annak a reális lehetőségét, hogy a jogalanyok valóban megismerhessék a reájuk irányadó jogszabályi rendelkezéseket, s módjukban álljon magatartásukat azokhoz igazítani."

Alapvető elvárás tehát a jogalkalmazókkal szemben, hogy jogi aktusaik világosak, egyértelműek, hatásukat tekintve a címzettek számára kiszámíthatóak legyenek.

Ugyanakkor a jogállamiság követelményéből fakadó jogbiztonság, mint alkotmányos alapelv az állampolgárokat csak közvetve érinti az állami szabályozó rendszeren keresztül. A nem megfelelő eljárás, felvilágosítás sérti a jogbiztonság elvét, az állampolgár tekintetében alkotmányos visszásság azonban csak akkor keletkezik, ha az állampolgárt érdeksérelem éri, vagy a közszolgáltató magatartása más alkotmányos jogainak sérelmével jár.

Jelen esetben komoly érdeksérelmet okozott a DÉGÁZ Rt. által a fogyasztótól alaptalanul követelt gázfogyasztási díj. Alkotmányos visszásságot okozott az is, hogy a DÉGÁZ Rt. nem tájékoztatta a panaszost a rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségekről. 

A magyar Energia Hivatal vizsgálata nyomán a Délalföldi Gázszolgáltató kereskedelmi és ügyfélszolgálati igazgatója elismerte a fogyasztó igazát a fogyasztásmérő meghibásodásával kapcsolatban és a társaság vezérigazgatójához fordult, hogy a panasz időszakára ne követelje az említett összegű gázdíj fizetését a panaszostól. A DÉGÁZ Rt. igazgatója arról is intézkedett, hogy a társaság valamennyi egységében tájékoztassák a fogyasztókat az ügyekkel kapcsolatos jogorvoslati lehetőségekről. 

Felkérték továbbá a DÉGÁZ Rt. igazgatóját, hogy levélben, vagy személyesen keressék meg az ügyfelet és kérjenek tőle elnézést az ügyintézés módjáért.

Arra tekintettel, hogy a Magyar Energia Hivatal saját hatáskörében eljárva orvosolta a sérelmet, ajánlással nem élek, de felhívom a DÉGÁZ Rt. figyelmét, hogy a jövőbeni, hasonló jellegű panaszok elkerülése érdekében tartsa szem előtt a fogyasztók érdekeit, adjon lehetőséget kifogásaik előterjesztésére.

Budapest, 1997. május 29.

Dr. Polt Péter