OBH 1344/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Haraszti Katalin
A vizsgálat megindulása:

	Az idegenrendészeti őrizet alatt álló bosnyák állampolgár (a továbbiakban: panaszos) azért fordult az Országgyűlési Biztos Hivatalához, mert egy nyitottabb intézményben szeretett volna elhelyezést nyerni.

A megállapított tényállás:

	Panaszos 1996. február 20-án, turistaként érkezett Magyarországra. Panaszos tartózkodási engedélye 1996. március 20-án lejárt, annak meghosszabbításáról nem gondoskodott, ezért a BRFK. Igazgatásrendészeti Osztálya 1996. április 27-én kelt 167-17-1139/1996. számú határozatával kiutasította az ország területéről. A kiutazáshoz szükséges útiokmány és anyagi fedezet hiányában a BRFK. Igazgatásrendészeti Osztálya panaszos kijelölt helyen való tartózkodását rendelte el és kötelező tartózkodási helyként a Győri Határőr Igazgatóság Közösségi Szállását jelölte ki. 
	Panaszos a Közösségi Szálláson engedélyezett kimaradásáról 1996. szeptember 13-án nem tért vissza, őt a Győri Rendőrkapitányság Közrendvédelmi Osztályának munkatársai 1996. november 7-én előállították. A Győr-Moson-Sopron Megyei Rendőr-főkapitányság Igazgatásrendészeti Osztálya 1996. november 7-én kelt 32-258/1996. számú határozatával elrendelte panaszos idegenrendészeti őrizetét, amelyet a Győri Városi Bíróság 1996. december 11-ig meghosszabbított. Panaszos a Pesti Központi Kerületi Bíróság, valamint a Csongrád Megyei Bíróság által - több alkalommal - meghosszabbított időtartam erejéig idegenrendészeti őrizet alatt állt. A Csongrád Megyei Bíróság 1997. december 31-én kelt - 1998. január 13-án jogerőre emelkedett - Ir.92/1997/2. számú végzésével az idegenrendészeti őrizet meghosszabbítását elutasította és panaszos közösségi szálláson történő elhelyezését rendelte el. 
	A BRFK. Igazgatásrendészeti Osztálya 1998. január 10-én kelt 167-17-1139/1996. számú határozatával panaszos idegenrendészeti őrizetét megszüntette, részére kötelező tartózkodási helyként az Orosházi Határőr Igazgatóság Közösségi Szállását jelölte ki, ahol a vizsgálat idején is tartózkodott.

A vizsgált alkotmányos jog:

A jogállamhoz és az ebből eredő jogbiztonsághoz való jog /Alkotmány 2.§ (1) bekezdés/
A személyes szabadsághoz való jog /Alkotmány 55. § (1) bekezdés/

Alkalmazott jogszabályok:

A külföldiek beutazásáról, magyarországi tartózkodásáról és bevándorlásáról szóló 1993. évi LXXXVI. törvény

36. § (1) A jogerős bírósági ítélettel megállapított kiutasítás mellékbüntetés esetében a bíróság kezdeményezésére, valamint az idegenrendészeti hatóság határozatával elrendelt kiutasítás [31. § (1) bekezdés] végrehajtásának biztosítása érdekében az elrendelő hatóság idegenrendészeti őrizetbe veheti azt a külföldit, aki
a) a hatóság elől elrejtőzött vagy a kiutasítás végrehajtását más módon akadályozza; vagy
b) a távozást megtagadja vagy más alapos ok miatt feltehető, hogy a kiutasítás végrehajtását késlelteti vagy meghiúsítja; vagy
c) a kiutasítás hatálya alatt és a kiutazás előtt szabálysértést vagy bűncselekményt követett el; vagy
d) a kötelező tartózkodásra kijelölt helyet engedély nélkül, illetve az előírt feltételek hiányában elhagyja.
(2) Az idegenrendészeti őrizetet alakszerű határozattal kell elrendelni, és azt a közléssel egyidőben végre kell hajtani.
(3) Az idegenrendészeti őrizet legfeljebb öt napra rendelhető el, amelyet az őrizet helye szerint illetékes helyi bíróság a külföldi kiutazásáig meghosszabbíthat.
(4) Ha az idegenrendészeti őrizet időtartama a harminc napot meghaladja, a bíróság az őrizet fenntartásának szükségességét havonta felülvizsgálja.
(5) Hat hónapon túli idegenrendészeti őrizet elrendelésére csak az őrizet helye szerint illetékes megyei (fővárosi) bíróság jogosult.
(6) Az idegenrendészeti őrizet a kiutasítás végrehajtása feltételeinek megteremtéséig tarthat. Azonnal meg kell szüntetni az őrizetet, ha elrendelésének oka megszűnt.

37. § (1) Az idegenrendészeti őrizetet – az elrendelő rendelkezése szerint – rendőrségi fogdában, kivételesen büntetés-végrehajtási intézetben kell végrehajtani.

39. § (1) Az idegenrendészeti őrizetbe vételt elrendelő határozat ellen nincs helye fellebbezésnek. A külföldi – az őrizet időtartama alatt – az elsőfokú határozat törvényességének felülvizsgálatát kérheti az őrizet helye szerint illetékes helyi bíróságtól. E kérelem benyújtásának az őrizet végrehajtására nincs halasztó hatálya.
(2) Ha a külföldi az idegenrendészeti őrizetbe vétel törvényességének bírósági felülvizsgálatát kéri, továbbá, ha az elrendelő hatóság az őrizet időtartamának meghosszabbítását indítványozza, a külföldit – az őrizetbe vételtől számított öt napon belül – meghallgatás céljából a bíróság elé kell vezetni.

40. § (1) A bíróság az idegenrendészeti őrizet törvényességi felülvizsgálatára, illetőleg az őrizetben tartás időtartamának meghosszabbítására irányuló eljárásban egyes bíróként jár el.
(2) A meghallgatáson a külföldi kérelmét és bizonyítékait szóban, a kiutasítást elrendelő hatóság az indítványát megalapozó bizonyítékait írásban vagy szóban terjeszti elő.
(3) A bíróság az idegenrendészeti őrizetbe vétellel kapcsolatos eljárása keretében az őrizet fenntartásáról, időtartamának meghosszabbításáról vagy az őrizet megszüntetéséről a meghallgatáson – az e törvényben meghatározott feltételek vizsgálata alapján – végzéssel határoz.

41. § (1) Ha a bíróság megállapítja, hogy a külföldi idegenrendészeti őrizetbe vétele, illetőleg őrizetben tartása törvénysértő, haladéktalanul intézkedik a külföldi szabadlábra helyezéséről.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
(2) Az országgyűlési biztos az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében az (1) bekezdésben megjelölt feltételek fennállása esetén hivatalból is eljárhat.

29. § (1) E törvény alkalmazásában hatóság:
a) az államhatalmi, államigazgatási feladatot ellátó szerv;
b) az államigazgatási jogkörben eljáró egyéb szerv;
c) a fegyveres erők;
d) a rendőrség, a rendészeti szerv;
e) a nemzetbiztonsági szolgálatok;
f) az igazságügyi szerv – kivéve a bíróságot –;
g) a helyi önkormányzat;
h) a bíróságon kívüli jogvitát kötelező érvénnyel eldöntő szerv.

A vizsgálat megállapításai:

	A külföldiek beutazásáról, magyarországi tartózkodásáról és bevándorlásáról szóló 1993. évi LXXXVI. törvény 36. § (4)-(5) bekezdései értelmében az idegenrendészeti őrizet fenntartásának indokoltságát csak bíróság jogosult vizsgálni. Ezért a panaszt az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi 16. § (1) bekezdésére, valamint a 29. § (1) bekezdésének a)-h) pontjaira figyelemmel, hatáskör hiányában elutasítom.

Budapest, 1998. június 24.

Dr. Polt Péter