OBH 1013/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása

Panaszos beadvánnyal fordult az Országgyűlési Biztosok Hivatalához. Beadványában sérelmezte, hogy édesanyja részaránytulajdonát a Szécsényi Földkiadó Bizottság a H-459/1996/2. számú határozatával a "Sárköz" elnevezésű táblából annál értéktelenebb helyen adta ki, mint amely helyen a táblából ezt megelőző H-146/1995. számú ideiglenes határozatával a földet kijelölte, továbbá kétségesnek tartja, hogy saját, illetve édesanyja részére kiadott föld aranykorona értéke az adott helyen megfelel-e a részükre járó aranykorona értéknek. 

Mivel a rendelkezésemre álló adatok alapján a jogbiztonság megsértésére lehetett következtetni, vizsgálatot rendeltem el.  Az ügy tisztázása érdekében megkerestem panaszost - aki a tőle kért iratokat ígérete ellenére sem csatolta - továbbá a Szécsényi Földkiadó Bizottságot, és  a Balassagyarmati Körzeti Földhivatalt.

Megállapított tényállás

Panaszos részére a Szécsényi Földkiadó Bizottság a H-98/1995. számú határozatával a Ludányhalászi 0198. helyrajzi számú szántó művelési ágú 352,68 aranykorona értékű földrészletből 83,28 aranykorona értékű földet adott ki. A földkiadó bizottság határozata ellen panaszos fellebbezéssel nem élt. A határozat jogerőre emelkedett. A föld kimérése a földkiadó bizottság határozatában foglaltaknak megfelelően történt.

Panaszos édesanyja - 1993. március 18-án kelt - a már említett földkiadó bizottsághoz benyújtott földkiadási kérelmében a földkiadás helyéül a Tsz. gazdálkodási területén lévő földek közül a "Sárköz" elnevezésű táblát jelölte meg. A "Sárköz" elnevezésű tábla pedig több különböző helyrajzi számú földrészletet foglal magába. Ennek ellenére panaszos édesanyja a táblán belül lévő különböző helyrajzi számú földrészletek közül konkrétan egyet sem jelölt meg a földkiadás helyéül.

A földkiadó  bizottság a már hivatkozott ideiglenes határozatával a ludányhalászi "Sárköz" elnevezésű táblán belül a földkiadás helyéül 0372/2. helyrajzi számú földrészletet jelölte ki, majd a végleges földkiadási határozatával ugyancsak a panaszos édesanyja által kért "Sárköz" elnevezésű táblából adta ki, a táblán  belüli 0365/31. helyrajzi számú földrészletből panaszos édesanyja részarányát 59 aranykorona értékben, mely aranykorona érték megegyezik panaszos édesanyját megillető, még ki nem adott  részaránnyal.  

Panaszos ez utóbbi földkiadó bizottsági határozat ellen - édesanyja képviseletében - fellebbezéssel élt. A fellebbezést az FM Nógrád Megyei Földművelésügyi Hivatala bírálta el. A hivatal panaszos fellebbezését elutasította arra való hivatkozással, hogy 1995-ben öt tulajdonos - köztük panaszos édesanyja részére is - a bizottság ideiglenesen kiadta a földet osztatlan közös tulajdonba, majd később a tulajdonostársak által kezdeményezett megosztás folytán a "Sárköz" elnevezésű táblából valamennyi tulajdonos földigénye kielégítést nyert. Az új ingatlan-nyilvántartási adatok alapján adták panaszos édesanyja tulajdonába - az 1995. évi döntéssel - azonos értékben (59 aranykorona) és azonos helyen (Sárköz) a 0365/31. helyrajzi számú önálló ingatlant. 
A panaszos a másodfokú közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát nem kérte. 

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai

A vizsgálat megállapította, hogy panaszos részaránytulajdonának megfelelő földet a földkiadó bizottság a hatályos jogszabályok rendelkezéseinek megfelelően adta panaszos tulajdonába. A határozat alapján kimért föld területe, aranykorona értéke azonos a határozatban megjelölt értékkel.

Az 1993. évi II. törvény 5. §-ának (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "A tulajdonos a kérelemben megjelölheti, hogy a szövetkezet gazdálkodási területén melyik településen és a településen belül a magánszemélyek részarány-földtulajdonának kielégítésére elkülönített földalapok közül melyikből és melyik földrészlet terhére kéri földkiadási kérelme teljesítését. Arra az esetre, ha a kérelem a megjelölt település területén nem lenne teljesíthető, a tulajdonos megjelölheti, hogy a földkiadó bizottság a szövetkezet gazdálkodási területén lévő településeket milyen sorrendben vegye figyelembe kérelmének átsorolásakor. Ha a tulajdonos a részére kiadásra kerülő föld önálló ingatlanná alakítását is kéri, nyilatkoznia kell arról, hogy vállalja annak költségeit."
A hivatkozott törvény 7. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy "Ha a részarány-földtulajdonos az 5. § (1) bekezdés szerinti kérelmében megjelölte, hogy az elkülönített földalapon belül melyik földrészletből kéri földjének kiadását, és a kérelem a 6. §-ban foglaltak figyelembevételével teljesíthető, a földkiadó bizottság a részarány-földtulajdonos által megjelölt földrészletet jelöli ki a földkiadás helyéül. Ha a földrészlet valamennyi kérelem teljesítésére nem elegendő, a földkiadó bizottság az érintett részarány-földtulajdonosok között egyezség létrehozását kísérli meg. Ha egyezség nem jön létre, a kielégíthető kérelmekről nyilvános sorsolással dönt és erről jegyzőkönyvet készít."

Panaszos édesanyja földkiadásánál  döntő szempont, hogy hol kérte a földet kiadni. A rendelkezésemre álló iratokból egyértelműen megállapítható, hogy panaszos édesanyja a "Sárköz" elnevezésű táblából kérte a föld kiadását anélkül, hogy a táblán belül közelebbről megjelölte volna, hogy melyik helyrajzi számú földrészletből kéri a részaránytulajdon kiadását. 

A bizottság mind az ideiglenes határozatával - mind a végleges határozatával a kért táblából adta ki panaszos édesanyja részére a földet. Panaszosnak ezért az a kifogása, hogy édesanyja részaránytulajdonát végleges határozattal nem abból a  helyrajzi számú földrészletből adták ki, mint amely helyrajzi számú földrészletből ideiglenes határozattal kijelölték, nem alapos. Ugyanis panaszos édesanyja kérelme a "Sárköz" elnevezésű táblából való földkiadásra irányult, s mivel ezen belül nem kérte a különböző helyrajzi számú földek közül egy konkrét helyrajzi számú földből való földkiadást, ezért kérelmével azonos módon kiadott föld kiadását utóbb eredményesen nem vitathatja. 

A vizsgálat megállapította, hogy panaszos fellebbezését az FM Hivatal jogosan utasította el.  A másodfokú közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát panaszos nem kérte. A vizsgálat azt is feltárta, hogy panaszos édesanyja részére kimért föld a feltüntetett aranykorona értéknek megfelelő. 

A vizsgálat panaszos, illetve édesanyja földkiadási ügyének vizsgálata során alkotmányos visszásságot nem tárt fel, ezért panaszos beadványát alkotmányos visszásság hiányában el kellett utasítanom.

Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, valamint az FM Nógrád Megyei Földművelésügyi Hivatalának vezetőjét is tájékoztattam. 

Budapest, 1998. május 14.

Dr. Polt Péter