Az alapvető jogok biztosának
Jelentése
az AJB-7713/2012. sz. ügyben

Előadók:           Némedi Erika
dr. Magyarné dr. Vuk Katalin
Az eljárás megindítása
A 2011. évi jogalkotási reform keretében elfogadott Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény (a továbbiakban: Mötv.), valamint a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CXXIX. törvény (a továbbiakban: Njtv.) számos olyan változást tartalmaz, amely alapvetően átalakítja a nemzetiségek jogainak gyakorlását. A megváltozott jogi környezet új kihívást jelent a nemzetiségi jogok terén a jogalkalmazók és a helyi szintű jogalkalmazás törvényességéért felelős hatóságok számára egyaránt. 
Az alapvető jogok biztosaként hivatalból átfogó vizsgálatot indítottam, amelynek során áttekintettem, hogy a nemzetiséghez tartozók hogyan tudják érvényesíteni az őket megillető, az Alaptörvényben biztosított jogaikat. Célom, hogy a tárgybani jogalkotás, jogalkalmazás és a nemzetiségi közösségek érdekei összhangba kerüljenek. 
Eljárásom keretében a nemzetiségi jogok érvényesülését négy aspektusból vizsgáltam: áttekintettem a nyelvhasználati jog érvényesülésének gyakorlatát, a törvényességi felügyelet szemszögéből igyekeztem feltárni a nemzetiségi önkormányzatok számára biztosított jogok érvényesülésének gyakorlati tapasztalatait, továbbá felmértem, hogy a nemzetiségi önkormányzatok nemzetiségi hatósági ügyekben való bejelentkezésének, a nemzetiségi jogérvényesítés ezen eszközének feltételei adottak-e. Külön vizsgáltam a nemzetiségi civil szervezetek jogérvényesítésének lehetőségeit.

Az érintett alapvető jogok és elvek
–	A nemzetiségek a magyar politikai közösségen belüli, állami védelmet és támogatást élvező kulturális és politikai közösségek. „A velünk élő nemzetiségek a magyar politikai közösség részei és államalkotó tényezők. Vállaljuk, hogy […] a magyarországi nemzetiségek nyelvét és kultúráját […] ápoljuk és megóvjuk.” [Alaptörvény, Nemzeti hitvallás, 7-8. mondat] A Magyarországon élő nemzetiségek államalkotó tényezők. [Alaptörvény, XXIX. cikk (1) bek. első mondat]
–	Nemzetiségi identitáshoz való (egyéni nemzetiségi) jog. A nemzetiségi identitás szabad, korlátozásoktól mentes vállalása és megőrzése a nemzetiséghez tartózó magyar állampolgár önrendelkezési jogán alapuló alapjoga. „Minden, valamely nemzetiséghez tartozó magyar állampolgárnak joga van önazonossága szabad vállalásához és megőrzéséhez.” [Alaptörvény, XXIX. cikk (1) bek. második mondat]
–	Az alapvető jogok biztosításának kötelezettsége, a hátrányos megkülönböztetés tilalma. „Magyarország az alapvető jogokat mindenkinek bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, fogyatékosság, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül biztosítja.” [Alaptörvény XV. cikk]

Az alkalmazott jogszabályok
–	a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (Ötv.)
–	Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény (Mötv.)
–	a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény (Njtv.)
–	civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló 2011. évi CLXXXI. törvény (Cnytv.)

A vizsgálat módszere
A nemzetiségek alapvető jogait az Alaptörvény XXIX. cikke határozza meg, amely egyebek mellett deklarálja, hogy a nemzetiségek helyi és országos önkormányzatokat hozhatnak létre. Az Alaptörvény hatálybalépése szükségessé tette, hogy a nemzetiségek jogait egy új sarkalatos törvény szabályozza.
A jogalkotási reform a nemzetiségek érdekérvényesítő szervezetrendszerének átalakulásával is jár. A 2012. január 1-jén hatályba lépett nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény jelentős változásokat eredményezett a nemzetiséghez tartozók jogérvényesítése  terén. Ez különösen a költségvetési támogatásokból részesülő nemzetiségi egyesületeket, civil szervezeteket érinti, amelyek az új rendelkezések alapján többletjogosultságokkal is fognak rendelkezni.
Az átfogó vizsgálat elsődleges célja a nemzetiségi önkormányzatok és a nemzetiségi egyesületek működésére és ezek jogérvényesítő mechanizmusaira vonatkozó jogszabályok alkalmazása során megmutatkozó problémák feltárása volt. 
Az alapvető jogok biztosának feladat- és hatáskörét, valamint az ezek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (Ajbt.) határozza meg. Az Ajbt. 18. § (4) bekezdése alapján az alapvető jogok biztosa a hatóságok tevékenysége során felmerült, az alapvető jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében hivatalból eljárást folytathat. A hivatalból indított eljárás egy alapvető jog érvényesülésének átfogó vizsgálatára is irányulhat.
Az Ajbt. fenti rendelkezése alapján hivatalból indított átfogó vizsgálat során áttekintettem a nemzetiségi civil szervezetek számára biztosított jogok érvényesülésének lehetőségeit, valamint a nemzetiségi civil szervezetek jogainak érvényesítésével kapcsolatos egyéb jogalkalmazási kérdéseket is.
A vizsgálat eredményessége érdekében megkerestem a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztériumot (KIM), a Központi Statisztikai Hivatalt (KSH), és az Országos Bírósági Hivatalt (OBH), valamint felkértem a megyei kormányhivatalokat arra, hogy számoljanak be az ügykört érintő törvényességi vizsgálataik tapasztalatairól. Vizsgálatomat a jogszabályi változásokkal érintett szervezetek, hatóságok bevonásával végeztem, lehetőséget teremtve a feltárt problémák megvitatására és a már meglévő „jó gyakorlatok” nyilvánosság elé tárására.

A megállapított tényállás a megkeresett szervek válaszai alapján
Mindenekelőtt szükséges volt tisztázni, hogy mely szervezet, milyen technikai feltételek között képes biztosítani a nemzetiségi civil szervezetek nyilvántartását. Ennek érdekében megkerestem az OBH elnökét, valamint a KSH elnökét.
Az OBH elnökétől arra a kérdésre vártam választ, hogy a Hivatal a meglévő nyilvántartás technikai módosítását el tudja-e végezni annak érdekében, hogy a nyilvántartási rendszerben naprakész információk álljanak rendelkezésre az egyes településeken működő nemzetiségi egyesületekről. Illetve van-e lehetőség arra, hogy a Társadalmi Szervezetek és Alapítványok Névjegyzékéből a nemzetiségi adatokat település szinten tartalmazó, létrehozandó adatbázishoz az OBH a nemzetiségi egyesületekről naprakész adatokat szolgáltasson, továbbá milyen fejlesztések szükségesek egy ilyen adatbázis létrehozásához? 
Az OBH elnöke arról tájékoztatott, hogy a meglévő nyilvántartás, a társadalmi szervezetek és alapítványok névjegyzékének módosítását nem tervezi, tekintettel arra, hogy befejezés alatt áll a „Civil szervezetek bejegyzésének és nyilvántartásának, valamint a csőd- és felszámolási eljárások modernizációja” megnevezésű, európai uniós forrásból finanszírozott projekt. Ennek célja – a jelenlegi civil szervezeti nyilvántartás teljes megújítása mellett – ezen eljárások körében korszerű, ügyfélbarát, tér- és időkorlátoktól mentes, hatékony elektronikus ügyintézés lehetőségének létrehozása. A jelenlegi nyilvántartó rendszer lecserélése és a kifejlesztett rendszerek üzembe helyezése 2013. január 1-jére várható.
A civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló 2011. évi CLXXXI. törvény (Cnytv.) határozza meg, hogy a 2013. január 1. napján hatályba lépő rendelkezései alapján – az OBH által működtetett informatikai rendszer részeként – a törvényszéki nyilvántartások közhiteles gyűjteményeként létrejövő országos névjegyzéknek a civil szervezetekre vonatkozóan milyen adatokat kell tartalmaznia. A megvalósítás alatt álló új rendszer ezeknek a jogszabályi követelményeknek a figyelembevételével került kialakításra. Így e szabályok keretei között egy egyesület nemzetiségi jellegére – erre vonatkozó nyilvántartási adat hiányában – abban az esetben lehet következtetni, ha a szervezet nevében szerepel az erre vonatkozó utalás (pl. Bátaszéki Német Nemzetiségi Egyesület, Körösszakáli ‘Egymásért” Román Nemzetiségi Egyesület).
Azon túl, hogy a civil szervezetek bírósági eljárásokban alkalmazandó űrlapjairól szóló 11/2012. (II. 29.) KJM rendelet a cél szerinti besorolás körében nem emeli ki külön a nemzetiségekkel kapcsolatos tevékenységet folytató egyesületeket, a Cnytv. 95. §-ában sem szerepel külön egyesületi formaként a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 2. § 15. pontjában definiált nemzetiségi egyesület.
Összegzésül megállapította, hogy a befejezés előtt álló új nyilvántartási rendszert a jogszabályi előírásoknak megfelelően alakítják ki, ezért erre vonatkozó jogszabályi rendelkezések hiányában nem tartalmaz a nemzetiségi jellegre, minőségre vonatkozó adatot. Amennyiben azonban a jogalkotó – például a cél szerinti besorolás körében vagy az egyesület formáját tekintve – a nyilvántartás részévé teszi a nemzetiségi jellegű tevékenység vagy a nemzetiségi egyesület, mint egyesületi forma külön megjelölését, az új rendszerben a nyilvántartás technikai módosításának az OBH részéről nincs akadálya. Ha a jogalkotó esetleg egyéb módon szabályozza a nemzetiségi minőség megjelenítését, a technikai megvalósítás, annak időigénye és anyagi vonzata a szabályozástól függ.
Az OBH elnöke azonban arról is tájékoztatott, hogy jelenleg a társadalmi szervezetek és alapítványok névjegyzéke, 2013. január 1-jét követően pedig a civil és egyéb cégnek nem minősülő szervezetek országos névjegyzéke adatai a bíróságok központi honlapján bárki által azonosítás nélkül megtekinthetők és naprakész adatot szolgáltatnak az egyes törvényszékek által nyilvántartásba vett szervezetekről. Az OBH szükség esetén kérelemre, meghatározott keresési feltételek alapján a meglévő adatokból az egyes szervezetekről külön is tud adatokat szolgáltatni egy esetleges külön adatbázis létrehozásához.
Arra is felhívta azonban a figyelmet, hogy a Cnytv. által is meghatározott jogalkotói cél azaz, hogy lehetőleg valamennyi civil szervezet valamennyi adata egy adatbázisban legyen rögzítve, (így, ha arra vonatkozóan van jogalkotói szándék, hogy a nemzetiségi egyesületek adatbázis szinten, külön kereshetően jelenjenek meg) az OBH által működtetett országos névjegyzék keretei között, és nem külön adatbázisban kell megvalósítani.

Az KSH elnökétől az alábbi kérdésekre kértem választ:
– Van-e akadálya annak, hogy a KSH Népszámlálás 2001. A nemzetiségi népesség száma településenként adatbázis nemzetiségi adatait egy olyan, a nemzetiségi adatokat település szinten tartalmazó adatbázishoz szolgáltassa, amely alapján egy adatbázisból nyerhetők naprakész információk az egyes települések élő nemzetiségi lakosság arányáról, a helyi nemzetiségi önkormányzatokról, illetve a nemzetiségi civil szervezetekről?
– Milyen jellegű fejlesztést lát indokoltnak egy ilyen jellegű nemzetiségi adatbázis létrehozásához? 
– A KSH rendelkezik-e esetleg a fenti adatbázis kidolgozásához szükséges infrastrukturális feltételekkel?

A KSH elnöke tájékoztatott, a vizsgálat elősegítése érdekében áttekintette, hogy a Központi Statisztikai Hivatalnak milyen lehetőségei vannak az információs bázis létrehozásának támogatására. A KSH működését a statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény határozza meg. Ennek alapján a KSH-nak többek között feladata „adatfelvételek megtervezése, adatok felvétele, feldolgozása, tárolása, átadása, átvétele, elemzése, közlése, közzététele és védelme”; „a népesség adatainak összeírása céljából időszakonként népszámlálás végrehajtása külön törvény alapján”; valamint „Magyarország Közigazgatási Helynévkönyvének vezetése, Magyarország Helységnévtárának kiadása” [a statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 6. §].
A KSH éves adatgyűjtési programja keretében – OSAP 1156 elrendelési számon – a nonprofit szervezetek tevékenységéről is gyűjt adatokat. Az OBH kezelésében lévő névjegyzékhez képest a KSH nonprofit regisztere annyival több információt tartalmaz, hogy lekérdezhetők belőle a nonprofit szervezetek azon cél szerint, amelyre létrehozták őket, azaz a Nonprofit Szervezetek Osztályozási Rendszere (NSZOR) besorolása alapján. A tájékoztatás szerint két NSZOR kategória felel meg a létrehozni kívánt adatbázis feltételeinek: ezek a kisebbségvédelem, illetve a kisebbségi kultúra ápolása. Az ezen célokra létrehozott civil szervezetek regiszterinformációi rendelkezésre állnak, amennyiben megfelelnek a vizsgálat céljainak. A 2001. évi településenkénti népszámlálási adatok rendelkezésre állnak. Az adatátadás kívánt módjának egyeztetése után azok azonnal átadhatók. Ezek az adatok a 2011-es népszámlálási adatokkal frissülni fognak. A 2011. évi településenkénti adatok a feldolgozás befejezése után, 2013 márciusától állnak rendelkezésre.
A Magyarország Közigazgatási Helynévkönyve és Magyarország Helységnévtára minden évben az aktuális közigazgatási beosztás szerint tartalmazza a települések legfontosabb adatait, ezek között a településeken működő nemzetiségi önkormányzatokra vonatkozó számszerű adatokat. Ez a kiadvány a KSH honlapjáról lekérdezhető, de a szükséges adatok kérésre más technikai formában is átadhatók.
A KSH elnökének válasza szerint tehát nincs akadálya annak, hogy a KSH a kisebbségvédelem, illetve a kisebbségi kultúra ápolása címszó alatt statisztikai adatokat egy, a vizsgálat céljaként létrehozandó adatbázis számára szolgáltassa. A több adatforrásból származó, nyilvántartási adatokat is tartalmazó nemzetiségi adatbázis létrehozásának elsődleges feltételeként az érintett adatgazda-szervezetek közötti együttműködést jelölte meg, ami alapján mód nyílik az adattartalmak és a technikai kérdések tisztázására az érintett szervezetek szakemberei között. Az elnök azonban azt is tudomásomra hozta, a KSH-nak nem feladata, hogy más közigazgatási szervektől származó adatállományokat is összegyűjtve nemzetiségi adatbázist hozzon létre és működtessen, azonban a rendelkezésére álló információkat a felhasználók számára biztosítani tudja.

A vizsgálat megállapításai
1. A hatáskör tekintetében
A feladat- és hatáskörömet, valamint ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságaimat az Ajbt. határozza meg. Az alapvető jogok biztosa – az Ajbt. 18. § (4) bekezdése alapján – a hatóságok tevékenysége során felmerült, az alapvető jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében hivatalból eljárást folytathat. A hivatalból indított eljárás természetes személyek pontosan meg nem határozható, nagyobb csoportját érintő visszásság kivizsgálására vagy egy alapvető jog érvényesülésének átfogó vizsgálatára irányulhat. Az ombudsman – Ajbt. 1. § (2) c) pontja szerint, különösen hivatalból indított eljárások lefolytatásával – megkülönböztetett figyelmet fordít a Magyarországon élő nemzetiségek jogainak a védelmére. A nemzetiségi jogok érvényesülését szolgáló állami intézkedések hatékonysága hivatalból indított ombudsmani eljárás keretében vizsgálható.

2. Az alapvető jogok tekintetében
Az alapvető jogok biztosa egy adott társadalmi probléma mögött álló összefüggés-rendszer feltárása során objektív módon, kizárólag alapjogi érvek felsorakoztatásával és összevetésével tesz eleget az Alaptörvényben kapott mandátumának. 
Az ombudsman akkor jár el helyesen, ha következetesen, zsinórmértékként támaszkodik az Alkotmánybíróság alapvető jogállami garanciákkal és az alapjogok tartalmával kapcsolatos elvi megállapításaira.
Az Alaptörvény XXIX. cikkének (1) bekezdése szerint a Magyarországon élő nemzetiségek államalkotó tényezők. Minden, valamely nemzetiséghez tartozó magyar állampolgárnak joga van önazonossága szabad vállalásához és megőrzéséhez. A Magyarországon élő nemzetiségeknek joguk van az anyanyelvhasználathoz, a saját nyelven való egyéni és közösségi névhasználathoz, saját kultúrájuk ápolásához és az anyanyelvű oktatáshoz.
A nemzetiségek Alaptörvényben deklarált egyes jogait a Njtv. 2012. január 1. napjától a nemzetiségi egyesületek útján biztosította. Ezáltal a nemzetiségek közéletben való kollektív részvételének új formájává vált, hogy a helyi döntések előkészítése során az adott nemzetiséghez tartozó helyi nemzetiségi egyesületeket a véleményezési eljárásokba bevonják, amennyiben a településen nem választottak az adott nemzetiségi közösség tagjai nemzetiségi önkormányzatot, és a jogszabály biztosítja a helyi nemzetiségi egyesület számára a véleményezési jogot.
A nemzetiségek kultúrájának, önazonosságának megőrzésére irányuló szabályok megalkotásánál a törvényhozó széles döntési jogosultsággal rendelkezik, ennek a döntési szabadságnak a korlátait azonban az Alaptörvény rendelkezései, így különösen az alapjogokra vonatkozó szabályok határozzák meg. [45/2005. (XII. 14.) AB határozat]
Az Alkotmánybíróság a 12/2004. (IV. 7.) AB határozatában korábbi határozatokra hivatkozva hangsúlyozta: „Az állam kötelessége az alapvető jogok „tiszteletben tartására és védelmére” a szubjektív alapjogokkal kapcsolatban nem merül ki abban, hogy tartózkodnia kell megsértésüktől, hanem magában foglalja azt is, hogy gondoskodnia kell az érvényesülésükhöz szükséges feltételekről. Ennek érdekében a jogalkotó köteles olyan szabályozást alkotni, amely a lehető legnagyobb mértékben biztosítja az alapjogok érvényesülését.”
Az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdése alapján Magyarország független, demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság korábbi töretlen gyakorlata alapján ennek a jogállami minőségnek nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. Az Alkotmánybíróság által gyakran hivatkozott tétel, hogy a jogbiztonság az állam – és elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. A jogbiztonság követelménye nemcsak az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Jogalkotásra csak a jogbiztonság alkotmányos elvének megfelelően kerülhet sor.

3. Az ügy érdeme tekintetében
A nemzetiségi jogok érvényesülésének civil szemléletű vizsgálatát az indokolta, hogy a jogalkotó a Njtv-ben deklarálta a nemzetiségi egyesületek létrehozását, és a törvényben biztosította a jogot arra, hogy azokon a településeken ahol nemzetiséghez tartozó személyek élnek, és az érintett nemzetiségnek nincs települési nemzetiségi önkormányzata, a települési nemzetiségi önkormányzatot megillető egyes jogosítványokat, a területi, ennek hiányában az országos nemzetiségi önkormányzat, illetve a települési székhelyű nemzetiségi civil szervezet gyakorolja.
A Njtv. rendelkezése szerint egyes nemzetiségi jogok gyakorlásának, támogatások folyósításának feltétele az, hogy a nemzetiségi civil szervezet alapszabálya szerint az adott nemzetiség érdekvédelmét, érdekképviseletét, vagy a nemzetiségi kulturális autonómiával közvetlenül összefüggő tevékenységet lásson el. A nemzetiségi civil szervezet tehát alapszabályában feltüntetheti nemzetiségi jellegét, de ez az adat a nyilvántartás kereshető adatai között nem jelenik meg. A Cnytv. 91. § (1) bekezdése alapján a nyilvántartás valamennyi szervezet esetében tartalmazza a szervezet célja szerinti besorolását, a teljes körű felsorolásban azonban a nemzetiségi jellegre utaló megnevezés nincs. Mivel a jelenlegi jogszabályi keretek között nincs lehetőség arra, hogy a civil szervezetek az egyesületek nemzetiségi minőségét a bírósági nyilvántartás alapjául szolgáló nyomtatványon feltüntessék, kizárt, hogy az egyes nemzetiségi civil szervezetek alapszabálya szerinti nemzetiségi tevékenységére közhiteles adatbázisban rá lehessen keresni. Ez pedig akadálya lehet annak, hogy a helyi döntések előkészítése során az adott nemzetiséghez tartozó helyi nemzetiségi egyesületeket a véleményezési eljárásokba bevonják. Ebből következően a valamely nemzetiséghez tartozók a helyi nemzetségi egyesületeken keresztül nem képesek gyakorolni az őket megillető nemzetiségi jogaikat, mely alapjogi visszásságot idéz elő.
Annak ellenére, hogy a Njtv. helyi nemzetiségi egyesületek számára véleményezési jogot biztosító rendelkezéseinek egy része csak 2013. január 1. napjától, más részük pedig a 2014. évi általános nemzetiségi önkormányzati választások kitűzésének napján lép életbe, fontosnak ítéltem annak vizsgálatát, hogy adottak-e, illetve kialakíthatóak-e a feltételei a nemzetiségi egyesületek önkormányzati döntéshozatali eljárásba való bevonásának. 
A nemzetiséghez tartozók által létrehozott, a nemzetiségi érdekek, illetve a nemzetiség kulturális értékeinek védelmére létrejött szervezetek a nemzetiségi önkormányzatok és a nemzetiségi civil szerveződések mellett a nemzetiségi jogok értékhordozói. Hiába deklarálja azonban jogaik gyakorlását törvény, ha a gyakorlatban a jogérvényesítés keretei – további jogszabályi rendelkezések hiányában – nem biztosítottak. 
A nemzetiségi egyesületek – a civil szervezeteket általában megillető jogok alapján – az általuk képviselt nemzetiség érdekében jelenleg is gyakorolhatják mindazokat a jogokat, amelyeket a civil szerveztek számára a törvény általában biztosít. Erre az Ötv. 103/B. §-a teremtett lehetőséget, amely felhatalmazást adott a helyi önkormányzat képviselő-testületének, hogy a helyi sajátosságoknak megfelelően az általa megalkotott rendeletek előkészítésében való társadalmi részvétel szabályait rendeletben állapítsa meg. E helyi önkormányzati rendeletek – általában a helyi önkormányzat szervezeti és működési szabályzata – határozzák meg az önkormányzati rendeletek előkészítésének eljárási rendjét, amely szerint a nemzetiségi egyesületek a helyi önkormányzat rendeletalkotási folyamatában – más civil szervezet, és a lakosság képviselői mellett – részt vehetnek.
Az  Ötv. 103/B.§-a azonban a Mötv. hatálybalépésével 2013. január 1-jétől hatályát veszti. A Njtv. rendelkezései alapján azonban a nemzetiségi egyesületek, az adott nemzetiséghez tartozók érdekeit – nem nemzetiségi önkormányzati kereteken belül, hanem – civil szervezetként továbbra is érvényesíthetik, ráadásul e joggyakorlást a törvény nem kötötte rendeletalkotáshoz. Ennek alapján meghatározott nemzetiségi ügyek ellátásával kapcsolatos helyi önkormányzati feladatok körében – települési nemzetiségi önkormányzat hiányában – az adott nemzetiség helyi egyesületeinek véleményét ki kell kérni. 
A vizsgálat célja annak tisztázása volt, hogy a helyi döntéshozatali eljárás előkészítésében részt vevő szerveknek (pl. jegyző) van-e tudomásuk arról, hogy településükön milyen nemzetiségi egyesületek működnek, illetve, hogy rendelkezésre állnak-e a hatályos szabályok alapján olyan adatbázisok, amelyek segítségével leválogathatók azok a településen működő egyesületek, amelyek számára értesítést kell küldenie arról, hogy a nemzetiségi egyesület a helyi önkormányzat képviselő-testülete a nemzetiségi ügyek ellátásával kapcsolatos helyi önkormányzati feladatok ügyében véleményezési jogkörrel rendelkezik. 
Kétségtelen, hogy nem könnyű a jegyző feladata, ha egy több száz civil szervezetet számláló, többnemzetiségű város civil szervezetei közül kell kiválasztania azokat a nemzetiségi egyesületeket, amelyek véleményét az adott nemzetiséget érintő döntés meghozatalához jogszabály szerint be kell szerezni. 
A KSH népszámlálási adatai alapján ismert, hogy mely településen élnek valamely nemzetiséghez tartozó személyek. A választási adatbázis alapján az is meghatározható, hogy mely településen milyen nemzetiségi önkormányzatok működnek. Az adatbázisok összevetéséből állapítható meg hitelt érdemlően, hogy egy településen milyen nemzetiségű emberek élnek, illetve a jegyző számára ismert tény, hogy a településen az adott nemzetiségnek van-e választott nemzetiségi önkormányzata. 
Az OBH válasza szerint a közhiteles nyilvántartás alkalmassá tehető arra, hogy abból megállapítható legyen: van-e olyan helyi nemzetiségi egyesület, amely nemzetiségi önkormányzat hiányában a Njtv. rendelkezése szerint a helyi önkormányzat nemzetiséggel összefüggő döntéshozatali eljárásában részt vehet.
A civil szervezetek közhiteles nyilvántartásában azonban – az OBH elnökének fentebb kifejtett álláspontja szerint – jelenleg külön egyesületi formaként nem szerepel a Njtv. 2.§ 15. pontjában definiált nemzetiségi egyesület. A nyilvántartás technikai módosításának azonban az OBH részéről nincs akadálya, feltéve, ha a jogalkotó például a cél szerinti besorolás körében vagy az egyesület formáját tekintve a nyilvántartás részévé teszi a nemzetiségi jellegű tevékenység, vagy a nemzetiségi egyesület, mint egyesületi forma külön megjelölését.
A 2013. január 1-jétől felállítandó új nyilvántartási rendszer tehát átalakítható oly módon, hogy az OBH portálján elérhető adatbázisban a civil szervezet nemzetiségi jellegére utaló megnevezés is szerepeljen, illetve ilyen adatra a keresőben is lehet majd – nemzetiségi jellegre utaló – szempontot megadni. Így bárki – a helyi önkormányzat jegyzője is – végezhet leválogatást az adott településen tevékenykedő nemzetiségi civil szervezetre vonatkozóan. Ezzel pedig biztosítottá válik, hogy a nemzetiségi egyesületek a nemzetiséghez tartozók érdekében gyakorolják az őket jogszabály szerint megillető jogokat.
A szükséges módosítások következtében az OBH honlapon közzéteendő adatokról rendelkező, a civil szervezetek bírósági eljárásokban alkalmazandó űrlapjairól szóló 11/2012. (II. 29.) KIM rendelet Az űrlapok kitöltését segítő kódtárakat tartalmazó 40. számú melléklet adattartalma is változhat, amely listája szükségképpen kiegészül azzal, hogy közzéteendő adatok között szerepel a Njtv. 2. § 15. pontja szerinti nemzetiségi jelleg, illetve az, hogy az adott nemzetiségi egyesület mely nemzetiséghez tartozók érdekeit képviseli.
Az Országos Bírósági Hivatal elnökének válaszlevele szerint az OBH részt vállal abban, hogy a nemzetiségi civil adatbázis a hivatal civil szervezetekre vonatkozó országos névjegyzéke keretei között jöjjön létre. A Központi Statisztikai Hivatal elnöke jelezte, hogy a NSZOR adatokat a KSH szolgáltatni tudja, így azok felhasználhatók az OBH civil névjegyzék keretei között működtetendő nemzetiségi civil adatbázis létrehozásához is. Az adatbázis létrehozásában érdekelt mindkét szervezet készséges az együttműködés tekintetében. Az érintett adatgazda szervezetek egyeztetés keretében képesek tisztázni a további technikai, illetve az adattartalmakat illető kérdéseket. A fentiek eredményeképpen az OBH portálján elérhető civil szervezetekre vonatkozó országos névjegyzékben már nemzetiségi szempontok szerint is lehetséges volna keresni. Ennek azonban a jogszabályi feltételei hiányoznak.
A Njtv. hivatkozott rendelkezései alapján valamely nemzetiséghez tartozók, az őket megillető egyes nemzetiségi jogaikat a nemzetiségi egyesületeiken keresztül is gyakorolhatják. A vizsgálat azt igazolta, hogy a nemzetiségi egyesületek helyi önkormányzati döntéshozatali eljárásba való bevonásának hiányoznak a jogszabályi és a technikai feltételei. Ez az Alaptörvényben biztosított nemzetiségi jogokkal, valamint a jogállamiság elvéből eredő jogbiztonság követelményével összefüggő visszásságot okoz.

Intézkedéseim
A vizsgálat során feltárt alapvető jogokkal összefüggő visszásságok orvoslása, illetve bekövetkeztük lehetőségének jövőbeni megelőzése érdekében 
az Ajbt. 37. §-a alapján felkérem a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy
1.	készítse elő a Cnytv. 95. §-ának módosítását annak érdekében, hogy a civil szervezetek nyilvántartásában az alapcélként nemzetiségi tevékenységet végző egyesületek is szerepeljenek annak alapján, hogy a Njtv. 1. számú mellékletében felsoroltak közül mely nemzetiséghez tartozók érdekeit képviselik.
2.	gondoskodjon az OBH honlapon közzéteendő adatokról rendelkező, a civil szervezetek bírósági eljárásokban alkalmazandó űrlapjairól szóló 11/2012. (II. 29.) KIM rendeletnek a Cnytv. módosított rendelkezésével történő összehangolásáról.

Budapest, 2012. november

Prof. Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: Az alkalmazott jogszabályok.
2011. évi CLXXIX. törvény a nemzetiségek jogairól 
81. § (1) Az e törvény által meghatározott nemzetiségi jogok, különösen a kollektív nyelvhasználat, oktatás, nevelés, hagyományápolás és kultúra, a helyi sajtó, az esélyegyenlőség, társadalmi felzárkózás és a szociális ellátás kérdéskörében a nemzetiségi lakosságot e minőségében érintő helyi önkormányzati határozatot a képviselő-testület csak az e lakosságot képviselő települési nemzetiségi önkormányzat, ennek hiányában a területi nemzetiségi önkormányzat egyetértésével alkothatja meg. (2) A nemzetiségi intézmények vezetőinek megbízására (vezetői megbízás visszavonására) - ha nem az adott nemzetiség önkormányzata gyakorolja a megbízási jogot -, valamint a nemzetiséghez tartozók oktatási önigazgatására is kiterjedő fenntartói döntés meghozatalára csak az adott nemzetiség önkormányzata egyetértésével, egyházi fenntartású intézmény esetében az adott nemzetiség önkormányzata véleményének kikérésével kerülhet sor. Érintett települési nemzetiségi önkormányzat hiányában az érintett területi, ennek hiányában az országos önkormányzat, ennek hiányában az adott nemzetiség helyi egyesületeinek véleményét ki kell kérni.
1. melléklet a 2011. évi CLXXIX. törvényhez
„E törvény értelmében nemzetiségnek minősül: a bolgár, a görög, a horvát, a lengyel, a német, az örmény, a roma, a román, a ruszin, a szerb, a szlovák, a szlovén és az ukrán.”

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
103/B. § Felhatalmazást kap a helyi önkormányzat képviselő-testülete, hogy a helyi sajátosságoknak megfelelően az általa megalkotott rendeletek előkészítésében való társadalmi részvétel szabályait rendeletben állapítsa meg.

a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló 2011. évi CLXXXI. törvény 95. § A nyilvántartás egyesület esetén a 91. §-ban foglaltakon túlmenően tartalmazza a következő adatokat is: a) az egyesület formáját aa) egyesület, ab) párt, ac) sportegyesület, ad) alapcélként vallási tevékenységet végző egyesület, ae) szakszervezet, af) szövetség, ag) polgárőr szervezet és ah) egyéb, törvényben meghatározott egyesületi forma, b) az egyesület képviselőjének anyja születési nevét, c) szövetség esetén az egyesületek szövetségét létrehozó egyesületek, illetve alapítványok nevét, székhelyét, nyilvántartási számát.

1993. évi XLVI. törvény a statisztikáról
6. § (1) A KSH feladata: a) adatfelvételek megtervezése, adatok felvétele, feldolgozása, tárolása, átadása, átvétele, elemzése, közlése, közzététele és védelme; c) a népesség adatainak összeírása céljából időszakonként népszámlálás végrehajtása külön törvény alapján; i) statisztikai adatok szolgáltatása az államhatalom és a közigazgatás szervei, az egyesületek, az érdekképviseletek, a helyi önkormányzatok, a köztestületek, a tudományos, a gazdasági szervezetek, a lakosság és a hírközlő szervek, valamint a nemzetközi szervezetek részére; j) Magyarország Közigazgatási Helynévkönyvének vezetése, Magyarország Helységnévtárának kiadása;