Az alapvető jogok biztosának
Jelentése
Az AJB-5662/2012. számú ügyben

Előadó: dr. Berkes Lilla
Az eljárás megindítása
Sajtóhírekből értesültem arról, hogy a KÖZGÉP Építő- és Fémszerkezetgyártó Zrt. (a továbbiakban: KÖZGÉP Zrt.) telephelyén demonstráló magánszemélyeket, illetve a Lehet Más a Politika (a továbbiakban: LMP) párt országgyűlési képviselőit a rendőrség a helyszínről előállította. Figyelemmel arra, hogy az értesüléseim alapján nem volt kizárható, hogy több alapvető joggal összefüggő visszásság történt, az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (a továbbiakban: Ajbt.) 18. § (4) bekezdése alapján a gyülekezéséhez való jog, valamint a véleménynyilvánítási szabadság érvényesülésével átfogó vizsgálatára az ügyben hivatalból indítottam vizsgálatot, melynek eredményes lefolytatása érdekében helyszíni vizsgálatot folytattam, illetve rövid úton beszereztem az ügyben született dokumentációt.

Megállapított tényállás
A tényállást a BRFK Rendészeti Szervek rendőrfőkapitány-helyettesi (rendészeti) feladatok ellátásával megbízott főkapitányi biztostól, valamint a rendezvény biztosításában résztvevő rendőri erők parancsnokától, az előállítások foganatosításában, és a szabálysértési eljárásokat lefolytató rendőri szerv vezetőitől kapott tájékoztatás alapján, valamint az alábbi iratokat áttekintve állapítottam meg:
–	BRFK Rendészeti Szervek Közrendvédelmi Főosztály vezetőjének (a továbbiakban: közrendvédelmi főosztályvezető) 2011. július 11-én kelt összefoglaló jelentése, 
–	a BRFK XX. és XXIII. kerületi Rendőrkapitányság Közrendvédelmi Osztályának vezetőjének (a továbbiakban: kerületi rendőrkapitányság közrendvédelmi osztályvezetője) jelentése,
–	az előállítás végrehajtásáról és a kényszerítőeszköz-alkalmazásról szóló jelentés, parancsnoki vélemény és kivizsgálás,
–	a mentelmi jogról szóló tájékoztatás és nyilatkozat,
–	az előállítás időtartamának meghosszabbításáról szóló végzés, az előállítás időtartamáról szóló igazolás,
–	birtokvédelmi eljárás megindításáról szóló végzés, az eljárás alapjául szolgáló kérelem, birtokvédelmi határozat,
–	az eljárás alá vont személy meghallgatásáról szóló jegyzőkönyv
–	szabálysértési határozat,
–	jogi képviselők meghatalmazása,
–	a 2012. július 11-én 18 óra 07 perckor felvett jegyzőkönyv Schiffer András bejelentéséről,
–	RK lap,
–	videofelvételek. 
A tényállás megállapítása során figyelemmel voltam valamennyi előállított személy ügyében keletkezett iratok tartalmára, jelen esetben azonban ezek közül csak az egyik – általam kiválasztott – országgyűlési képviselő ügyében keletkezett iratokat ismertetem, tekintettel a további 26 ügy iratanyagának jelentős hasonlóságára. 
1) A BRFK Rendészeti Szervek Közrendvédelmi Főosztályának vezetője jelentésében az alábbiak szerint írja le a történteket:
2012. július 11-én a 12 óra 08 perckor kapott utasításnak megfelelően elindultak a Budapest XXIII. kerület Haraszti út 44. szám alatt található KÖZGÉP Zrt. telephelyéhez, mivel onnan 10 óra 30 perc körüli időben bejelentés érkezett a BRFK XX. és XXIII. kerületi Rendőrkapitányságra, hogy a telephely főbejáratánál több fő – magát egymáshoz láncolva – nagy valószínűséggel jogsértő magatartást tanúsít.
A kialakult helyzet megnyugtató rendezésének érdekében 32 fő került a jelentést készítő főosztályvezető rendőr irányítása alá az ORFK Készenléti Rendőrség szolgálatban lévő állományából. A megjelölt helyszíntől kb. egy kilométer távolságra felvették a kapcsolatot a BRFK XX. és XXIII. kerületi Rendőrkapitányság Közrendvédelmi Osztályának vezetőjével is. 
A rendelkezésére álló információk alapján 10 óra 30 perc körüli időben mintegy 26 fő jelent meg a KÖZGÉP Zrt. telephelyén, akik minden előzetes figyelmeztetés nélkül beléptek a telephely sorompóval lezárt kapuján, kikerülve a személyi beléptetést, és a kapun bevezető út mindkét oldalán leütve összeláncolták magukat, miközben tiltakozó transzparenseket vettek elő ás tartottak maguk elé különféle feliratokkal. Magatartásuk nyugodt volt, mellőzött mindenféle agresszivitást. 
A kerületi rendőrkapitányság közrendvédelmi osztályának vezetője a helyszínre 10 óra 50 perc körüli időben érkezett, ahol meggyőződött arról, hegy a bejelentésben foglaltak a valóságnak megfelelnek. Arról is adott tájékoztatást, hogy a KÖZGÉP Zrt. képviseletében az elnök-vezérigazgató nyilatkozatot tett, miszerint birtokvédelmi eljárást fog kezdeményezni, mivel a telephelyen tartózkodók jelentős érdeksérelmet okoznak részükre demonstrációjukkal. 
A BRFK RSZ Biztosítási Osztály rendbiztosi alcsoportjának tagja is a helyszínre érkezett és megkezdte a közvetítést a demonstrálók, a cég képviselői ás a rendőrség között. 
Időközben a bevetési csoportokat a jelentést készítő főosztályvezető rendőr eligazította és felvázolta nekik a várható intézkedési formulákat, továbbá meghatározta az esetleges rendőri intézkedések során követendő magatartási szabályokat is. 
13 óra 20 perc körül a kerületi rendőrkapitányság közrendvédelmi osztályának vezetője közölte, hogy a telephelyet őrző vagyonvédelmi cég vagyonőre fel kívánja szólítani a demonstrálókat, hogy hagyják el a telephelyet, és ha a felszólításnak esetlegesen nem tesznek eleget, úgy a vagyonvédelmi cég el fogja őket távolítani a telephelyről. Az információ kézhezvételét követően a jelentést készítő rendőr egy bevetési csoporttal elindult a KÖZGÉP Zrt. telephelyének bejáratához, felkészülve arra, hogy egy szakszerű és gyors rendőri beavatkozással az esetlegesen elszabaduló indulatok kezelése haladéktalanul megkezdődhessen. 
A helyszínen tapasztaltak ás a rendelkezésre adatok alapján szükséges volt, hogy a rendőrség megfelelő mélységben elemezze a kialakult helyzetet. Egyik oldalról megállapítható, hogy a gyülekezési jog mindenkit megillető alapjog, azonban az is vitathatatlan, hogy ezzel szemben állva másokat is megilletnek érdekérvényesítési jogok, tehát nem kell feltétlenül eltűrniük mindent. Azt kellett tehát megállapítani, hogy a gyülekezési jog védelme mellet el kell-e tűrnie mindenkinek, hogy sérülnek az egyéb érdekekhez fűződő jogai. Jelen esetben az a helyzet állt fenn, hogy a demonstrálók egy magántulajdonban lévő területen tartottak – a gyülekezési jogról szóló törvény hatálya alá eső – rendezvényt, azonban nem volt a birtokukban felhatalmazás arra vonatkozóan, hogy azt ezen a helyszínen megtehetik. 
A demonstrálók teljes mértékben elzárkóztak a rendőrséggel történő egyeztetés elől, így csak a KÖZGÉP Zrt. elnök-vezérigazgatójának a nyilatkozata állt rendelkezésre a kialakult döntést illetően. Az elnök-vezérigazgató egyértelmű (dokumentált) módon nyilatkozott arról, hogy nem járul hozzá a demonstráció folytatásához és kéri a rendőrség beavatkozását. A nyilatkozattal egy időben a telephely őrzésével megbízott vagyonvédelmi cég alkalmazottja is felszólította a demonstrálókat, hogy fejezzék be tevékenységüket és hagyják el a telephelyet. Ennek a rendezvény résztvevői nem tettek eleget, ezért a vagyonőr megpróbálta egyikőjüket eltávolítani a telephelyről, de nem járt sikerrel, mivel össze voltak láncolva.
A rendelkezésre álló tények alapján tehát megállapítható volt, hogy a megtartott rendezvény mások jogainak sérelmével került megtartásra. A megállapítás egyértelmű hozadéka volt a rendezvény Gytv. szerinti feloszlatása. 
Ennek megfelelően döntés született a rendőri intézkedések megkezdése érdekében, amely dokumentált felszólítással kezdődött 14.00 órakor és az alábbiak szerint hangzott el: „Jó napot kívánok! (…) rendőr őrnagy vagyok, a kinn álló rendőri egységek parancsnoka! Tájékoztatom Önöket, hogy magatartásukkal jogsértést követnek el, ezért felszólítom Önöket, hogy jogellenes magatartásukat fejezzék be, és a kapu irányába a területet hagyják el. Amennyiben a felszólításnak nem tesznek eleget, Önökkel szemben rendőri intézkedéseket fogunk foganatosítani, jogszerű intézkedéssel szembeni engedetlenség miatt.” 
A második felszólítás így hangzott el: „Hölgyeim és Uraim! Felszólítom Önöket, hogy jogellenes magatartásukat fejezzék be, és a területet a kapu irányába hagyják el. Amennyiben ennek nem tesznek e/eget, Önökkel szemben rendőri intézkedéseket fogunk foganatosítani, jogszerű intézkedéssel szembeni engedetlenség miatt.” Ezt követte a harmadik felszólítás: „Hölgyeim és Uraim! Felszólítom Önöket, hogy jogellenes magatartásukat fejezzék be, és a területet a kapu irányába hagyják el. Amennyiben ennek nem tesznek eleget, Önökkel szemben rendőri intézkedéseket fogunk foganatosítani, jogszerű intézkedéssel szembeni engedetlenség miatt.” 
Egyértelmű volt, hogy a harmadik felszólítás ellenére sem kívánták a rendezvény résztvevői abbahagyni jogellenes magatartásukat, ezért a bevetési csoportok parancsot kaptak a rendőri intézkedések megkezdésére és lefolytatására, dokumentált módon. A rendőri intézkedések végrehajtásával szemben mind a 26 fő passzív ellenállást tanúsított, ezért a láncok erővágóval történő elvágását követően az előállításokat kézben történő szállítással hajtották végre, tehát testi kényszert alkalmaztak. Az előállításokra a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 33. § (2) bekezdés f) pontja alapján került sor. 
Az intézkedések lefolytatásának megkezdését követően a jelentést készítő főosztályvezető rendőr utasította az állományt, hogy legyenek figyelemmel az intézkedés alá vont személyek egészségi állapotára, tekintettel arra, hogy mintegy 4 órát töltöttek a tűző napon. Ennek megfelelően jártak el, tehát biztosították az intézkedés alá vont személyek vízzel történő ellátását. Orvosi ellátási igényt senki sem jelzett, az intézkedésekkel szemben senki sem kívánt panasszal élni. 
Az előállítandó személyek magasabb számát tekintve a BRFK RSZ OÖFO két rabszállító gépjárművet irányított a helyszínre, amelyek segítségével az előállítások gond nélkül végrehajthatóak voltak a BRFK XX. és XXIII. kerületi Rendőrkapitányságra. Összesen 27 személyt állítottak elő, ebből 9 országgyűlési képviselő.
2) A kerületi rendőrkapitányság közrendvédelmi osztályának vezetője által készített jelentés szerint a jelentést készítő osztályvezető rendőr 10 óra 50 perckor jelent meg a helyszínen, mivel onnan bejelentést tettek, hogy a telephely főbejáratához /telephely területére/ több fő összeláncolta magát és nem hajlandók felszólításra a telephelyet elhagyni. 
A helyszínre érkezést követően a porta épületnél a rendőröket a vezérigazgató fogadta és foglalta össze a korábban történteket. A társaság területén lévő portaszolgálat által üzemeltetett elektromos sorompó mögötti területen, közvetlenül a belső út mellett ekkor 13-13 fő összeláncolva KÖZGÉP-ellenes táblákat tartva némán demonstrált. Az osztályvezető kérdésére, hogy ki a megmozdulás szervezője, vagy rendezője, azt a választ adták, hogy mindenki saját akaratából van ott, nincs szervező, némán kívánnak demonstrálni az LMP nevében a KÖZGÉP Zrt.-t érintő „oligarcha-ügyben”. További kommunikációt nem folytattak. Ekkor az osztályvezető tájékoztatta őket, hogy cselekményük jogellenes, mert a tulajdonos engedélye és hozzájárulása nélkül tartózkodnak magánterületen, a jogsértő magatartást fejezzék be, a területet önként hagyják el. A felszólításra a tiltakozók fejmozgatással nemleges választ adtak, a továbbiakban nem voltak hajlandók semmilyen módon kommunikálni.
Az osztályvezetőt megérkezésekor a vezérigazgató arról tájékoztatta, hogy birtokháborítás miatt eljárást kíván kezdeményezni, ezért szükség volt a demonstrációban részvevő személyek kilétének megállapítására. Az osztályvezető utasította a BRFK XX. és XXIII. kerületi Rendőrkapitányság állományába tartozó egyenruhás és nyomozó rendőröket, hogy az igazoltatást hajtsák végre, mely során kiderült, hogy a telephelyre 26 fő hatolt be engedély nélkül, akik közül 9 fő az LMP országgyűlési képviselője.
A rendbiztos 12 óra körül érkezett meg, felvette a kapcsolatot a vezérigazgatóval, aki elmondta, hogy a tiltakozók jelenléte most már zavarja a cég működését, így felkéri a rendőrséget arra, hogy azokat a cég területéről távolítsák el, mivel az ott tartózkodásuk magánérdeket sért. Irodájába rendelte a biztonsági őrt és utasította, hogy a cég területén jogtalanul tartózkodó személyeket szólítsa fel távozásra, kísérelje meg eltávolítani a személyeket, és ha ez nem sikerül, kérjen rendőri segítséget a jogellenes állapot felszámolására. Ekkor az osztályvezető rendőr, a rendbiztos és a biztonsági őr a demonstrálókhoz ment, a biztonsági őr felszólította a demonstrálókat a terület elhagyására, amelyre nemleges választ kapott, erre megpróbálta az egyik személyt felállítani és kikísérni, aki passzívan ellenállt. A felszólítást követően a biztonsági őr felkérte a rendőröket arra, nyújtsanak segítséget a jogellenesen demonstráló személyek eltávolításához.
Ezt a BRFK Közrendvédelmi Főosztályának vezetője foganatosította, aki 13 óra 55 perckor a demonstrálókhoz ment és megkezdte a felszólításokat. A harmadik felszólítást követően került sor a személyek eltávolítására és előállítására. Az utolsó személyt 14 óra 30 perckor távolították el és állították elő a telep területéről, ekkor a jogellenes állapot megszűnt, a biztonsági őrség a kapukat bezárta.
Az előállítások foganatosítása során a kapitányságra érkezett a Budapest XXIII. kerületi Polgármesteri Hivatal kézbesítője, aki a birtokvédelmi eljárás lezárásáról hozott határozatot kívánta kézbesíteni. A határozatokat mindegyik előállított átvette.
A demonstráló személyek, gyülekezési és vélemény-nyilvánítási jogaikat mintegy 4 órán keresztül gyakorolhatták, mivel azonban a demonstráció más jogának sérelmével nem járhat, a demonstrálókat a hatóság felszólította a tevékenységük, magatartásuk abbahagyására, melynek nem tettek eleget, ezért a szabálysértést elkövetők előállításra kerültek.
3) Az előállítás végrehajtásáról és kényszerítő eszköz alkalmazásáról szóló jelentés szerint az alkalmazott intézkedések az alábbiak voltak: igazoltatás, személyi szabadságában korlátozott személy átvizsgálása, szabálysértést felszólítás ellenére folytató személy előállítása. Az intézkedés során testi kényszert alkalmaztak. A kényszerítő eszköz(ök) alkalmazására figyelmeztetés történt, a rendőri intézkedés során sérülés nem keletkezett. Az előállított a hozzátartozója, illetve képviselőjének kiértesítését nem kérte. A jelentés szerint az intézkedést végrehajtó rendőr és csoportja 13 órakor érkezett meg a helyszínre, és ott biztosítási tartalékot képezett. A tiltakozók harmadszori felszólítását követően, 14 óra 23 perckor az intézkedő rendőr felszólította az egyik országgyűlési képviselőt, hogy a jogszerűtlen magatartását szüntesse meg, eredménytelenül. Ezt követően, 14 óra 24 perckor erővágó alkalmazásával a láncot elvágták, majd testi kényszer alkalmazásával a képviselőt egy másik járőrrel két oldalról a jobb hónalj és jobb láb, valamint bal hónalj és bal láb hajlatának fogásával a helyszínről elszállították a rabszállító járműhöz. Ezt követően a XXIII. kerületi Rendőrkapitányságra előállították további intézkedés foganatosítására. Az előállított országgyűlési képviselő mentelmi jogáról lemondott. 
Az előállítás okáról a tájékoztatót, az előállítás idejéről az igazolást kiadták. Az előállító helyiségben történő elhelyezéssel kapcsolatban jogairól és kötelezettségeiről szóló írásos tájékoztatást a képviselő megkapta. További intézkedés végett 15 óra 15 perckor adták át a Budapest XXIII. kerületi Rendőrkapitányságra. A parancsnoki vélemény és kivizsgálás szerint az előállítás végrehajtása és a kényszerítő eszköz alkalmazása jogszerű, szakszerű és arányos volt.
4) A mentelmi jogról szóló tájékoztatás tartalmazza, hogy az érintett országgyűlési képviselőt szabálysértés elkövetése miatt állították elő a BRFK XX. és XXIII. kerületi Rendőrkapitányságra. Az érintettet mentelmi jog illeti meg, melyre vonatkozóan az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény vonatkozó rendelkezéseit is tartalmazza az irat. A képviselők a tájékoztatáshoz csatolt nyilatkozatok szerint mentelmi jogukról lemondtak.
5) Az előállítás időtartamáról szóló végzés szerint a meghosszabbításra a határozathozatal és az eljárás lefolytatása érdekében került sor 2012. július 11-én, július 12. 02 óra 30 percig. Az előállítás időtartamáról kiadott igazolás szerint az érintett országgyűlési képviselő előállítása 14 óra 30 perctől 23 óra 50 percig tartott.
6) Budapest Főváros XXIII. kerület Soroksár Önkormányzatának jegyzője a birtokvédelmi eljárás megindításáról végzésben döntött, az eljárást minden egyes tiltakozóval, mint ügyféllel szemben külön megindították és velük közölték. A végzés meghozatala iránti kérelem tartalmazza többek között, hogy a telephelyen tiltakozók zavarják az üzemi tevékenység gyakorlását, továbbá a munkavédelmi és a balesetvédelmi szabályok betartását is akadályozzák. A telephelyen üzemi tevékenység zajlik, a tiltakozók akadályozzák a nehézgépek, kamionok, targoncák, és több tonna acélszerkezet mozgatására hivatott gépek üzemszerű működését is, továbbá a telephelyen való tartózkodásuk egyben rendkívül balesetveszélyes is. A helyszínen tartózkodó sajtó az üzemről is készít felvételeket, ami szintén jogsértő. A kiérkező rendőrök tájékoztatása szerint csak a birtokvédelmi határozat meghozatalát követően van lehetőség rendőri segítség igénybevételére, így intézkedés hiányában a KÖZGÉP Zrt. védelem nélkül marad és az üzemi területen tartózkodó személyek testi épsége, biztonsága, továbbá az üzemi feladatok gyakorlása érdekében azonnali intézkedés indokolt. Határozatban a jegyző helyt adott a birtokvédelmi eljárás iránti kérelemnek és megállapította, hogy a panaszolt birtoksértést követett el azzal, hogy a telephelyen jogtalanul tartózkodik, a munkavégzést akadályozza és a közbiztonságot veszélyezteti. Mindezek alapján kötelezte a panaszoltat, hogy a KÖZGÉP Zrt. területét hagyja el, illetve a jövőre nézve megtiltotta a birtoksértő cselekmény megvalósítását. A határozat rendelkező része egyben kimondja azt is, hogy a döntést a kézhezvételt követően azonnal végre kell hajtani.
7) Az eljárás alá vont személy meghallgatásáról szóló jegyzőkönyv szerint az érintett országgyűlési képviselő vallomást nem kívánt tenni, a szabálysértés elkövetését nem ismerte el, az előállítás ellen pedig panaszt tett, panaszát nem részletezte.
8) A BRFK XX. és XXIII. kerületi Rendőrkapitányság, mint Szabálysértési Hatóság 2011. július 11-én az alábbi határozatot hozta az érintett országgyűlési képviselő szabálysértési ügyében. Az eljárás alá vont személyt jogszerű intézkedéssel szembeni engedetlenség szabálysértés elkövetése miatt 102.000 forint pénzbírsággal sújtotta, amelybe beszámítani rendelte az előállításban eltöltött órákra eső összeget, amely mértéke a pénzbírság alapjául szolgáló szabálysértéssel összefüggésben elrendelt, négy órát meghaladó tartamú előállítás minden megkezdett órája után 200 Ft. Az indokolás szerint a Készenléti Rendőrség Rendészeti Igazgatóság az eljárás alá vont személlyel szemben jogszerű intézkedéssel szembeni engedetlenség szabálysértés elkövetése miatt tett feljelentést. 
A BRFK XX. és XXIII. kerületi Rendőrkapitányság, mint szabálysértési hatóság szabálysértési eljárást folytatott le, melynek során az eljárás alá vont személy meghallgatására került sor, azonban a szabálysértéssel összefüggésben nem tett vallomást, a szabálysértés elkövetését nem ismerte el. A szabálysértési hatóság a döntés meghozatalakor okirati bizonyítékként értékelte az eljárás alá vont személy előállításáról készített rendőri feljelentésben, valamint az összefoglaló jelentésben foglaltakat, továbbá a birtokvédelmi eljárás során hozott határozatot.
Mindezek alapján megállapította, hogy a KÖZGÉP Zrt. telephelyén bejelentés nélkül ülődemonstráció megtartására került sor, melyhez a vezérigazgató nem járult hozzá. Emiatt birtokvédelmi eljárás kezdeményezésére került sor. A biztonsági őr felszólította a demonstráló személyeket a terület elhagyására. Figyelemmel arra, hogy intézkedése nem vezetett eredményre, rendőri intézkedésre került sor, melynek során a demonstráló személyek három esetben lettek felszólítva cselekményük jogellenes voltára és a terület elhagyására. A rendelkezésre álló iratokból megállapítható, hogy a KÖZGÉP Zrt. telephelyén ülődemonstrációra került sor, mely a gyülekezési jog hatálya alá tartozik. A gyülekezési jog mindenkit megillető alkotmányos alapjog, mely azonban nem járhat mások jogainak vagy szabadságának sérelmével. Az összefoglaló jelentésből megállapítható, hogy a demonstráló személyek gyülekezési jogukat, illetve véleménynyilvánításhoz kapcsolódó jogukat gyakorolhatták mintegy 4 órán keresztül, mivel azonban a demonstráció mások jogának sérelmével nem járhat, a hatóság jogszerűen szólította fel a demonstráló személyeket cselekményük abbahagyására, a terület elhagyására. A mások jogának sérelmét támasztja alá a birtokvédelmi eljárás kezdeményezése. A szabálysértési hatóság megállapította a rendőri intézkedés jogszerűségét – szem előtt tartva a Rendőrség fő feladatát, mely a közbiztonság és a belső rend védelmében került meghatározásra –, illetve az eljárás alá vont személy passzív engedetlenségét, amelyből következően a tényállási elemek megvalósultak. Az eljárás alá vont személy azon cselekményével, hogy egy be nem jelentett demonstráción vett részt, mely mások jogának sérelmével járt és mind a biztonsági őr általi, mind a többszöri rendőri felszólításának nem tett eleget, a jogsértő cselekményt nem hagyta abba és a cég területét nem hagyta el, elkövette a jogszerű intézkedéssel szembeni engedetlenség szabálysértést. Az eljárás alá vont személy országgyűlési képviselő, akit mentelmi jog illet meg, melyről a szabálysértési eljárás megindítása előtt írásban lemondott. A jogszerű intézkedéssel szembeni engedetlenség szabálysértés 150 ezer forintig terjedő pénzbírsággal büntethető. A hatóság megállapította, hagy 2012. április 15. előtt elkövetett, a rendőrség hatáskörébe tartozó, jelen szabálysértéssel megegyező, vagy hasonló szabálysértés, illetőleg 2012. április 14. után elkövetett szabálysértés miatt két éven belül – a szabálysértési nyilvántartási rendszer adatai alapján – szabálysértési hatóság jogerősen nem marasztalta el az eljárás alá vont személyt. Ezt a tényt az elmarasztalás mértékének megállapításakor figyelembe vették. Anyagi, személyi körülményeit nem állt módban figyelembe venni, tekintettel arra, hogy erre vonatkozó adat nem állt rendelkezésre.
9) Az előállítottakat összesen két jogi képviselő képviselte, mindkettejük meghatalmazása 2012. július 11-én kelt.
10) A 2012. július 11-én 18 óra 07 perckor felvett jegyzőkönyv szerint Schiffer András országgyűlési képviselő sérelmezte, hogy fél órán keresztül váratták őt, mint jogi képviselőt és országgyűlési képviselőt, amelyre nem volt joguk, és amellyel akadályozták az eljárás alá vont személyek jogi képviselethez való jogát, továbbá akadályozták őt az országgyűlési képviselők megbízatásának ellátásában. Panaszolta továbbá az eljárás vontatottságát, azt, hogy több alkalommal igazolnia kellett magát. Az ügyeletes tiszt fizikailag próbálta megakadályozni, hogy a mentelmi jogáról nyilatkozó országgyűlési képviselővel a kapcsolatot felvehesse, továbbá a meghatalmazások iktatását követően újra akadályozták, hogy az ügyfelekkel ismételten kapcsolatba léphessen. Hosszú idő után árulták csak el a jogi képviselőknek, hogy egyáltalán milyen szabálysértési tényállás alapján folynak az eljárások, amely kapcsán megjegyezte, hogy a szóban forgó tényállás alapján nincs mód az előállításra. Az ügyeletes tiszt kérdésére válaszolva azt is elmondta, hogy a fizikai akadályozás alatt azt értette, hogy a kapus őr lökdöste a karját, hogy ne menjen tovább. A jegyzőkönyvet 18 óra 20 perckor zárták le.
11) A csatolt RK lap szerint az országgyűlési képviselő a helyszínen lemondott mentelmi jogáról.
12) A rendelkezésre bocsátott videofelvételek közül az egyik a KÖZGÉP Zrt. munkatársát (a fent ismertetett iratok alapján a vagyonőrt) mutatja, amint a tiltakozók elé áll, tájékoztatja őket, hogy birtokháborítást követnek el, a telephely tulajdonosa nem járul hozzá a jelenlétükhöz, kéri őket, hogy önként távozzanak, és amennyiben ezt nem teszik meg, rendőri intézkedést fognak kérni. A tiltakozók a helyükön maradtak, egyikőjüket megpróbálja felhúzni a helyéről, sikertelenül. Ezt követően a közelben álló egyik rendőrhöz lépett, és intézkedést kért. Ezt a megszólított rendőr tudomásul vette, majd távozott. A felvételen jól látható, hogy a telepet sorompó és beléptető kapu zárja el, a tiltakozók a sorompótól befelé vezető út két oldalánál ültek, további személyek, illetve a sajtó munkatársai pedig a telephely területén kívül, a sorompónál álltak. Percekkel később megérkezett a BRFK Közrendvédelmi Főosztályának vezetője, aki a tiltakozók elé állva megkezdte a felszólításokat. Három felszólítás hangzott el, hangosan, jól érthetően. Mivel reakció nem történt, bevonult egy rendőri egység, amely megkezdte az előállításokat. 
Az előállítások során az intézkedő rendőrök egyesével felszólították a tiltakozókat, hogy távozzanak, magatartásukkal jogszerű rendőri intézkedéssel szembeni engedetlenség szabálysértést követnek el, majd amikor a tiltakozók nem tettek eleget a felszólításnak, igazoltatták őket, az országgyűlési képviselőket nyilatkoztatták a mentelmi jogról történő lemondásról, tájékoztatták az érintetteket, hogy a BRFK XX. és XXIII. Kerületi Rendőrkapitányságra előállítják őket. Megkérdezték, hogy önként velük mennek-e, a nemleges választ követően pedig elvágták erővágóval a láncokat és az érintetteket helyükről felemelve az előállító járműhöz vitték. Külön felvétel tartalmazza a KÖZGÉP Zrt. vezérigazgatójának és egyben képviselőjének nyilatkozatát arról, hogy a rendezvény megtartásához nem járul hozzá és kéri a rendőrség intézkedését. A terepjáró által készített felvételeken látható, hogy a telephelyen kívül is álltak transzparensekkel demonstrálók, illetve esetenként a rendőrök irányították a bemenő teherautókat. 

Érintett alapvető jogok
–	a békés gyülekezéshez való jog (Alaptörvény VIII. cikk (1) bekezdés „Mindenkinek joga van a békés gyülekezéshez.”)
–	a szabad véleménynyilvánításhoz való jog (Alaptörvény IX. cikk (1) bekezdés „Mindenkinek joga van a véleménynyilvánítás szabadságához.”)

Alkalmazott normák
–	Magyarország Alaptörvénye;
–	a polgári törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.),
–	a gyülekezési jogról szóló 1989. évi III. törvény (a továbbiakban: Gytv.);
–	a rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban: Rtv.);
–	a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.)
–	alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (a továbbiakban: Ajbt.);
–	a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvény (a továbbiakban: Szabs. tv.);
–	az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény (Ogytv.)
–	a jegyző hatáskörébe tartozó birtokvédelmi eljárásról szóló 228/2009. (X. 16.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kr.)
–	a rendőrség szolgálati szabályzatáról szóló 30/2011. (IX. 22.) BM rendelet (a továbbiakban: Szolgálati Szabályzat)

A vizsgálat megállapításai
A hatáskör tekintetében
Az alapvető jogok országgyűlési biztosának feladat- és hatáskörét, valamint ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (a továbbiakban: Ajbt.) határozza meg. 
Az Ajbt. 18. § (1) bekezdésének f) pontja szerint az alapvető jogok biztosához bárki fordulhat, ha megítélése szerint rendvédelmi szerv tevékenysége vagy mulasztása a beadványt tevő személy alapvető jogát sérti vagy annak közvetlen veszélyével jár (a továbbiakban együtt: visszásság), feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az Ajbt. 18. § (4) bekezdése szerint az alapvető jogok biztosa a hatóságok tevékenysége során felmerült, az alapvető jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében hivatalból eljárást folytathat. A hivatalból indított eljárás természetes személyek pontosan meg nem határozható, nagyobb csoportját érintő visszásság kivizsgálására vagy egy alapvető jog érvényesülésének átfogó vizsgálatára irányulhat. 
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 1. § (5) bekezdése értelmében a vizsgálattal érintett rendőrség rendvédelmi szerv, így tevékenységének vizsgálata az Ajbt. 18. §-a alapján ombudsmani hatáskörbe tartozik. 
Utalva az OBH-2452/2008., OBH-3262/2008., OBH-3595/2008., OBH-3628/2008., OBH-5266/2008., OBH-1617/2009., AJB-6021/2009., AJB-6630/2009., AJB-871/2011., AJB-1986/2011., valamint az AJB-2747/2011. és az AJB-2888/2011. számú ügyekben kiadott jelentéseimre, ismételten szeretném felhívni a figyelmet, hogy az Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban: Rtv.) preambuluma célként fogalmazza meg „az Alaptörvénynek és Magyarország nemzetközi jogi kötelezettségeinek, valamint a jogállamiság követelményeinek megfelelően működő Rendőrség kialakítás[át]”. Az Rtv. 2. § (1) bekezdése második mondata szerint „A Rendőrség tiszteletben tartja és védelmezi az emberi méltóságot, óvja az ember jogait”.

Az ügy érdeme tekintetében
Elsőként – mintegy előkérdésként – azt kellett megvizsgálnom, hogy minek minősül a KÖZGÉP Zrt. telephelyén tartott rendezvény, majd a rendőri intézkedések, kényszerítőeszköz-alkalmazások jogalapját és azok végrehajtását.
I. A rendelkezésemre bocsátott iratok szerint, a tiltakozók arról nyilatkoztak, hogy mindenki saját akaratából van jelen, nincs szervező, némán kívánnak demonstrálni az LMP nevében. A videofelvételek és az iratok alapján egállapítottam, hogy az „ülősztrájkot” folytató személyek magatartása minden szempontból megfelelt a gyülekezés dogmatikai fogalmának, ugyanis több személy, azonos helyen, annak érdekében gyűlt békésen össze, hogy valamely közéleti kérdésben véleményét közösen kinyilvánítsa. 
Ezt követően kérdésként merül fel, hogy van-e jelentősége annak, hogy a gyülekezés nem közterületen, hanem egy gazdasági társaság telephelyén történt. Ennek kapcsán szeretnék utalni az AJB-730/2012. és az AJB-1690/2012. számú jelentéseimben megállapítottakra. A hivatkozott jelentésekben – melyek során az MTVA székháza előtti éhségsztrájkot, illetve a VIII. kerületi önkormányzat épületében történt demonstrációt, továbbá azok rendőri kezelését vizsgáltam – kiemeltem, hogy a gyülekezési szabadság nem csak közterületen gyakorolható, hanem közterületnek nem minősülő területeken is, amelyre megfelelő eltérésekkel ugyan, de vonatkoznak a Gytv. egyes rendelkezései. 
Jelentéseimben felhívtam a figyelmet arra, hogy a gyülekezés helyét nem határozza meg sem az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozta, de a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya, az Emberi Jogok Európai Egyezménye, az Alaptörvény, vagy a Gytv. sem [Hasonlóan ld. 55/2001. (XI. 29.) AB számú határozatot], továbbá az Emberi Jogok Európai Bírósága is arra az álláspontra helyezkedett, hogy a békés gyülekezéshez való jog magában foglalja mind a magánterületen, mind a közterületen való gyülekezés jogát. [Rassemblement Jurassien/Unité Jurassienne v. Switzerland (Application no. 8191/78, Commission decision of 10 October 1979)]
A Gytv. 3. §-a több rendezvény-típusról megállapítja, hogy azok nem tartoznak a törvény hatálya alá, azonban ezek között nem szerepelnek a nem közterületi rendezvények. Ezen túlmenően a Gytv. – rendőrség képviselőjének rendezvényen való részvételére vonatkozó – 12. §-ához fűzött miniszteri indokolás negyedik bekezdéséből is arra következtethetünk, hogy a közterületen, középületben, de még a magánlakásban tartott rendezvények is a gyülekezési jog körébe tartoznak – a lényegi különbség az, hogy bejelentési kötelezettség csak a közterületen tartandó rendezvények esetében áll fenn. A Gytv. 8. §-a pedig kifejezetten a „bejelentéshez kötött rendezvény” fordulatot használja, amiből a contrario következik az is, hogy vannak a törvény hatálya alá tartozó, de nem bejelentendő rendezvények.
Kiemeltem továbbá, hogy a „nem közterületen” tartott rendezvények esetén is értelemszerűen fennállnak a Gytv.-ben meghatározott tilalmak (pl.: nem járhat mások jogainak és szabadságának sérelmével, nem valósíthat meg bűncselekményt, vagy ennek elkövetésére vonatkozó felhívást, nem lehet fegyveresen, vagy felfegyverkezve megjelenni), továbbá a rendezőt terhelő (rend fenntartására irányuló, vagy éppen a résztvevővel egyetemlegesen fennálló kártérítési) kötelezettségek. 
Az ilyen rendezvények esetében ugyanakkor – lévén nem közterületen kell intézkedni – a rendőrség beavatkozási lehetősége is korlátozott. Attól függően, hogy a terület magánlakásnak minősül, vagy sem, eltérő szabályok alapján mehet be a helyszínre, és léphet fel a rendőrség. Külön felhívtam arra a figyelmet, hogy míg általában az ingatlan jogszerű használójának hozzájárulása nélkül nehezen képzelhető el a rendezvény jogszerű volta, addig további mérlegelést igényelnek a közforgalom előtt nyitva álló magánterületre szervezett rendezvények. [Rtv. 97. § (1) bekezdés c) pontja szerint magánlakás: a lakás (üdülő, nyaraló vagy a lakás céljára használt egyéb helyiség, létesítmény, tárgy), az ahhoz tartozó nem lakás céljára szolgáló helyiség, létesítmény, bekerített terület. Az Rtv. 39. §-a értelmében a rendőr – főszabályként – magánlakásba bebocsátás vagy hatósági határozat nélkül nem léphet be, illetve nem hatolhat be. Rtv. 40. § A rendőr a feladata ellátása során – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – beléphet a magánlakásnak nem minősülő egyéb helyre, és ott az intézmény rendjének lehetőség szerinti tiszteletben tartásával intézkedhet.]
Mindezek alapján megállapítottam, hogy a vizsgált ügyben a tiltakozók gyülekezési jogukat gyakorolták.

II. Amint azt az előbbiekben kifejtettem, a nem közterületen tartott gyűlések esetében is érvényesülnek a Gytv. általános korlátai. Ebből pedig a következők fakadnak:
A Gytv. 14. § (1) bekezdése szerint, ha a gyülekezési jog gyakorlása bűncselekményt, bűncselekmény elkövetésére való felhívást valósít meg, vagy mások jogainak és szabadságának sérelmével jár, továbbá a rendezvényen a résztvevők fegyveresen, illetőleg felfegyverkezve jelennek meg, végül, ha bejelentéshez kötött rendezvényt tiltó határozat ellenére tartanak, a rendőrség a rendezvényt feloszlatja. 
Annak megállapításához, hogy a rendezvény valóban mások jogainak és szabadságának sérelmével járt-e, meg kell vizsgálni, hogy kinek és milyen jogait, illetve szabadságát sértette az.
A mások jogainak és szabadságának sérelme nem egy abszolút korlátozás, hanem az alapjogi – jelen esetben a gyülekezési jog és más alapjog közötti – konfliktusok feloldásának zsinórmértékét, illetve annak egyik lényeges elemét, az arányosság követelményét állítja fel. Tehát a Gytv. e fordulata nem mást jelent, mint a biztosítékot arra, hogy másoknak ne kelljen aránytalan jogsérelmet elviselni. Hivatkozásának konjunktív feltételei, hogy úgy a „mások” személyi köre, mint azok „joga és szabadsága” éppúgy pontosan meghatározott legyen, mint az azokat érő konkrét és aránytalan sérelem. Az olyan esetekben tehát, amikor nincsenek olyan pontosan meghatározott személyek, akiknek valamely – ugyancsak konkrét – alapjog-gyakorlását aránytalan sérelem érte, a Gytv. e fordulata sem alkalmazható.
A vizsgált ügyben ilyen lehet a gazdasági társaság, részben annak üzemszerű működéshez való joga, részben pedig a tulajdonosi jogosítványainak (pl. birtoklás, használat joga) zavartalan gyakorlásához való joga.
Önmagában a jogsérelem még nem elégséges indok a rendezvény feloszlatására, ahogyan arra fent is hivatkoztam, az egymással szembenálló jogosultságok egymásnak feszülésekor azokat arányosítani is kell, vagyis vizsgálnia kell a jogalkalmazó rendőrségnek, hogy mikor éri el ez a jogsérelem – jelen esetben a tulajdonosi jogok, a magánérdek sérelme – azt a szintet, ami már aránytalannak minősül, vagyis amikor a gyülekezési jogot, annak véleménynyilvánítási tartalma miatt megillető védelem háttérbe szorul a mások jogaiban és szabadságában okozott jelentős sérelem miatt. 
Ennek kapcsán nem lehet eltekinteni attól, hogy a gazdasági társaság képviseletére jogosult vezérigazgató, egyértelműen úgy nyilatkozott arról, hogy nem járul hozzá, hogy a rendezvényt a telephelyen tartsák meg, illetve gazdasági társaság által foglalkoztatott vagyonőrök külön fel is szólították a tiltakozókat a távozásra, akik maguk is tudatában voltak annak, hogy megfelelő hozzájárulás hiányában tartózkodnak a társaság területén. Figyelembe vettem továbbá, hogy a rendezvény mintegy 3,5 órán keresztül zavartalanul folyhatott, amely során a tiltakozók kifejthették véleményüket. Végül figyelemmel voltam arra is, hogy nem fűződött a tiltakozóknak olyan különleges érdeke a rendezvény helyszínéhez, ami megakadályozta volna azt, hogy máshol fejtsék ki véleményüket – például a telephely előtt, közterületen, amivel nem zavarták volna a vállalkozás működését, illetve tulajdonosi jogait. Mindezek alapján elfogadtam a rendőrség azon érvelését, hogy a gyülekezés mások jogainak és szabadságának sérelmével járt.
A Gytv. 14. § (1) bekezdése szerint, ha a gyülekezési jog gyakorlása bűncselekményt, bűncselekmény elkövetésére való felhívást valósít meg, vagy mások jogainak és szabadságának sérelmével jár, továbbá a rendezvényen a résztvevők fegyveresen, illetőleg felfegyverkezve jelennek meg, végül, ha bejelentéshez kötött rendezvényt tiltó határozat ellenére tartanak, a rendőrség a rendezvényt feloszlatja. Ez alapján a rendezvényt fel kellett oszlatni, a Gytv. ugyanis erre az esetre a rendezvény feloszlatását kötelezőnek írja elő („a rendőrség a rendezvényt feloszlatja”).
Itt kívánom megjegyezni, hogy a rendezvény feloszlatása nem jelent egyszersmind tömegoszlatást is, a rendezvény Gytv. 14. §-a szerinti feloszlatása és az Rtv. 59. §-a szerinti tömegoszlatás jogintézménye nem azonosak. Előfordul ugyan, hogy a rendezvény feloszlatását tömegoszlatás követi, de ez nem szükségszerűen van így – tömegoszlatásra akkor kerül sor, ha a rendezvény feloszlatása ellenére a tömeg nem oszlik szét. 
A rendezvény feloszlatása ténylegesen a helyszín elhagyására vonatkozó felszólításokat, valamint – amennyiben ez indokolt – a helyszínen tartózkodó személyek (tömeges) igazoltatását jelenti. Amint azt korábbi AJB 730/2012. számú jelentésemben is már kifejtettem, a rendezvény feloszlatásának indokát a rendőrségnek a felszólítás alkalmával meg kell jelölnie, további követelmény, hogy az jól hallható és érthető legyen, valamint az abban meghatározott távozási irány valós, és elérhető legyen.
A rendőrség felszólította a rendezvény résztvevőit, hogy hagyják el a területet, illetve sor került a tömeges igazoltatásra is, nem történt meg ugyanakkor a feloszlatás tényének és indokának közlése. Mindössze annyit közöltek a tiltakozókkal, hogy magatartásuk jogsértést valósít meg. Ez a jogsértés a rendőrségtől kapott tájékoztatás szerint a Gytv. szerinti mások jogainak és szabadságának sérelme volt. Az elhangzott felszólítások azonban sem az intézkedést („rendezvény feloszlatása”), sem pedig az intézkedés indokát nem tartalmazta. Mindezek alapján megállapítottam, hogy a rendezvény feloszlatása tényének és indokának elmaradása a gyülekezési joggal összefüggő visszásságot okozott.

III. Korábban már utaltam arra, hogy a feloszlatás és a szabálysértés abbahagyására irányuló felszólítás a vizsgált esetben sajátosan keveredett. Az elhangzott felszólítások – annak ellenére, hogy ténylegesen a rendezvény feloszlatására vezettek – értelmezhetőek akár úgy is, hogy a tiltakozók jogszerű intézkedéssel szembeni engedetlenség szabálysértést követtek el és ezért a rendőrök egyesével intézkedtek velük szemben, előállításukra pedig azért került sor, mert a szabálysértési eljárás azonnal lefolytatható volt. (Ha így történt volna, a tiltakozók előállítása ténylegesen akkor is a rendezvény feloszlásához vezetett.) Ahogy arra fent rámutattam, visszásságot okozhat egy ilyen gyakorlat akkor, ha ezzel akarják megkerülni a Gytv.-nek a rendezvény feloszlatására vonatkozó garanciális rendelkezéseit, jelen esetben azonban fennállt egy feloszlatási ok – jelesül mások jogainak és szabadságának sérelme –, ami miatt egyébként is lehetősége volt a rendőrségnek a fellépésre.
A rendőrség által lefolytatott 26 szabálysértési eljárással kapcsolatban a következőkre kívánok rámutatni: figyelemmel arra, hogy az eljárás alá vontak számára még nem telt le a szabálysértési határozattal szembeni kifogás előterjesztésre nyitva álló határidő, illetve tudomásom szerint 18 fő már élt kifogással, részben az Ajbt. 18. § (1) bekezdése alapján – tekintettel arra, hogy nem került sor a jogorvoslat kimerítésére –, részben pedig a 18. § (7) bekezdésére – mely szerint nem járhatok el olyan ügyben, amelyben a határozat felülvizsgálata iránt bírósági eljárás indult – eljárásomat a szabálysértési eljárásokkal összefüggésben megszüntettem.
Megjegyzem ugyanakkor, hogy – még 2008 májusában – az Alkotmánybírósághoz fordultam a jogszerű intézkedéssel szembeni engedetlenség szabálysértési tényállás alkotmányellenességének megállapítása, valamint a támadott rendelkezés megsemmisítése érdekében. Álláspontom szerint ugyanis a tényállás túlságosan elvont megfogalmazása („nem engedelmeskedik”) önkényes jogértelmezés veszélyével jár, így nem felel meg a jogállamiságból következő jogbiztonság követelményének. Tekintettel továbbá arra, hogy az alkotmányos büntetőjog elvéből eredő tartalmi követelmények az ún. kriminális jellegű szabálysértések körére is vonatkoznak, ezzel az alkotmányos elvvel kapcsolatban is súlyos aggályok vetődnek fel. Mindezeket – az Alkotmánybíróság végzésére – annyiban egészítettem ki, hogy az időközben elfogadott új Szabs. tv. 216. §-a tartalmában megegyezik a jogszerű intézkedéssel szembeni engedetlenség szabálysértés korábbi szabályozásával, így indítványomat fenntartva kértem az Alkotmánybíróságtól annak megsemmisítését.
Amint arra az AJB 730/2012. sz. jelentésemben is rámutattam, ez a szabálysértési tényállás álláspontom szerint sérti a jogállamiság elvét, a belőle levezethető jogbiztonság követelményét, amely magában foglalja a normavilágosság követelményét, továbbá megköveteli a jogi szabályozás egyértelműségét. A rendőrségi intézkedésekkel összefüggő ombudsmani gyakorlat során egyértelművé vált számomra, hogy a szóban forgó, általános szankcionálási lehetőséget adó rendelkezésen önkényes jogértelmezés alapulhat.

IV. Annak megállapítására tehát, hogy valóban elkövették-e az előállított személyek a terhükre rótt szabálysértést, nincs lehetőségem, azt majd az esetlegesen előterjesztett kifogások vizsgálata során a bíróság fogja megtenni. [Tudomásom szerint eddig 18 személy nyújtott be kifogást] Megvizsgálhattam viszont, hogy a szabálysértés elkövetésének gyanúja fennállt-e a rendőri intézkedés idején, az ugyanis szükséges, de nem elégséges feltétele az igazoltatásnak, illetve az előállításnak.
Az Rtv. 19. § (1) bekezdése kimondja, hogy a jogszabályi előírások végrehajtását szolgáló rendőri intézkedésnek – ha törvény vagy nemzetközi megállapodás másként nem rendelkezik – mindenki köteles magát alávetni, és a rendőr utasításának engedelmeskedni. A rendőri intézkedés során annak jogszerűsége nem vonható kétségbe, kivéve, ha a jogszerűtlenség mérlegelés nélkül, kétséget kizáróan megállapítható. A (2) bekezdés értelmében pedig a rendőr jogszerű intézkedésének való ellenszegülés esetén az Rtv-ben meghatározott intézkedések és kényszerítő eszközök alkalmazhatók.
Az idézett rendelkezés értelmében tehát mindaddig, amíg a rendőr intézkedése nem nyilvánvalóan jogszerűtlen, addig annak mindenki köteles magát alávetni. Tekintettel arra, hogy a demonstrációban résztvevők a KÖZGÉP Zrt. területén, a társaság beleegyezése, sőt, kinyilvánított akarata ellenére demonstráltak, az a rendőri intézkedés, amely során felszólították az érintetteket a tevékenységükkel való felhagyásra és távozásra, semmiképpen sem minősülhet nyilvánvalóan jogszerűtlennek. Így a rendőrség ezen eljárása tekintetében alapvető joggal összefüggő visszásságra utaló körülményt nem tártam fel.
Az Rtv. 24. § (2) bekezdése értelmében ugyan a magánérdekek védelme csak akkor tartozik a rendőrség hatáskörébe, ha a törvényes védelem az adott körülmények között más módon nem biztosítható, vagy ha a rendőri segítség nélkül a jog érvényesíthetősége meghiúsulna vagy számottevően megnehezülne, azonban a vizsgált eseményekkor megállapíthatóan fennállt ez a helyzet: a tiltakozók több órája jogszerűtlenül tartózkodtak a társaság telephelyén, onnan felszólítás ellenére sem távoztak, a körülöttük közlekedő tehergépjárművek miatt pedig kimondottan balesetveszélyes is volt a jelenlétük.
Az Rtv. 19. § (2) bekezdése értelmében tehát az Rtv.-ben meghatározott intézkedések és kényszerítő eszközök alkalmazhatók voltak a vizsgált esetben. Ezt a rendelkezést kiegészíti az arányosság és a fokozatosság követelménye, amit az Rtv. 15-16. §-ai, illetve a Szolgálati Szabályzat rendelkezései biztosítanak.
Az Rtv. 15. §-a értelmében a rendőri intézkedés nem okozhat olyan hátrányt, amely nyilvánvalóan nem áll arányban az intézkedés törvényes céljával, több lehetséges és alkalmas rendőri intézkedés, illetőleg kényszerítő eszköz közül azt kell választani, amely az eredményesség biztosítása mellett az intézkedéssel érintettre a legkisebb korlátozással, sérüléssel vagy károkozással jár. Az Rtv. 16. §-a pedig kimondja, hogy a rendőr kényszerítő eszközt a törvényben meghatározott feltételek fennállása esetén és az arányosság elvének figyelemben tartásával alkalmazhat úgy, hogy az nem okozhat aránytalan sérelmet az intézkedés alá vontnak. Nincs helye a kényszerítő eszköz további alkalmazásának, ha az ellenszegülés megtört, és a rendőri intézkedés eredményessége e nélkül is biztosítható.  
A Szolgálati Szabályzat a kényszerítő eszközök általános szabályai között szintén kihangsúlyozza, hogy az Rtv. szerinti kényszerítő eszköz csak akkor alkalmazható, ha az intézkedés alá vont magatartása, ellenszegülésének mértéke annak Rtv. szerinti alkalmazását indokolja. A nagyobb korlátozással, sérüléssel vagy károkozással járó kényszerítő eszköz akkor alkalmazható, ha a kisebb korlátozással, sérüléssel vagy károkozással járó kényszerítő eszköz alkalmazása nem vezetett eredményre vagy sikere eleve kilátástalan. Az intézkedés alá vont személy magatartása szempontjából a rendőr különbséget kell, hogy tegyen a passzív ellenszegülést és az aktív ellenszegülést tanúsító személy, továbbá a támadó magatartást tanúsító személy között. A kényszerítő eszköz alkalmazását jól hallható, közérthető és határozott módon a következő sorrendben meg kell előznie a jogellenes magatartás abbahagyására való felszólításnak, valamint a figyelmeztetésnek, hogy kényszerítő eszköz alkalmazása következik.
Mindezek alapján, tekintettel arra, hogy a tiltakozók passzívan ellenálltak a rendőri intézkedésnek, először sor került az igazoltatásukra, ruházatuk átvizsgálására, majd pedig a testi kényszer alkalmazására. Más kényszerítő eszközt a rendőrség nem alkalmazott, a testi kényszer ugyanis eredményre vezetett azzal, hogy a tiltakozókat a rendőrök az előállító járműhöz vitték. 
Az igazoltatás jogalapjául az Rtv. 29. § (1) bekezdés a) pontja szolgált, mely szerint a rendőr a feladata ellátása során igazoltathatja azt, akinek a személyazonosságát a közrend, a közbiztonság védelme érdekében, bűnmegelőzési vagy bűnüldözési célból, a tartózkodása jogszerűségének megállapítása céljából, közlekedésrendészeti ellenőrzés során, továbbá az igazoltatott vagy más természetes, illetve jogi személy és egyéb szervezet jogainak védelme érdekében kell megállapítani. Testi kényszer az Rtv. 47. §-a értelmében az ellenszegülés megtörésére alkalmazható. A ruházat átvizsgálására az Rtv. 31. § (1) bekezdése adott lehetőséget, mely szerint, akivel szemben személyi szabadságot korlátozó intézkedést foganatosítanak, annak ruházatát a rendőr a támadásra vagy az önveszély okozására alkalmas tárgy elvétele végett, előzetes figyelmeztetés után átvizsgálhatja.
Az igazoltatás, ruházatátvizsgálás, illetve az alkalmazott testi kényszer tekintetében, a fentiek alapján alapvető joggal összefüggő visszásságra utaló körülményt nem tártam fel.
Az előállítások jogalapjaként a rendőrség a szabálysértés (jogszerű intézkedéssel szembeni engedetlenség) felszólítás ellenére való továbbfolytatását jelölte meg.
Az Rtv. 33. §-a határozza meg az előállítási okokat. Az (1) bekezdésben felsorolt esetek pl. szándékos bűncselekmény elkövetésén való tettenérés miatt kötelező az előállítás, míg a (2) bekezdésben felsoroltak esetén az a rendőri mérlegelés tárgya. A (2) bekezdés f) pontja szerint a rendőr a hatóság vagy az illetékes szerv elé állíthatja azt, aki a szabálysértést az abbahagyásra irányuló felszólítás után is folytatja, illetőleg akivel szemben az eljárás azonnal lefolytatható, továbbá akitől tárgyi bizonyítási eszközt kell megszerezni, vagy elkobzás alá eső dolgot kell visszatartani. A rendőrség a számomra átadott iratokban az előállítás okaként a szabálysértés továbbfolytatását, illetve az eljárás azonnali lefolytathatóságát jelölte meg. Ki kell emelnem ugyanakkor, hogy ezek nem kötelező előállítási okok, vagyis a rendőrségnek mérlegelnie kell az előállítás szükségszerűségét. Jelen esetben nyitva állt a lehetőség arra is, hogy testi kényszer alkalmazásával eltávolítsák a tiltakozókat a vállalkozás telephelyéről, akik aztán közterületen folytatják a tiltakozást, vagy feloszlanak, a szabálysértési eljárást ettől függetlenül ugyanúgy le lehetett volna folytatni később.
Korábban több jelentésemben felhívtam a figyelmet arra, hogy önmagában az a tény, hogy a Rendőrségnek a hatályos jogszabályok alapján valamilyen intézkedés megtételére jogi lehetősége (általános felhatalmazása) van, semmi esetre sem jelenthet eljárási automatizmust. A megfelelő rendelkezés alapján elrendelt intézkedés arányosságát, az alapjogok érvényesülése szempontjából minden esetben vizsgálni kell. A jogszabályi felhatalmazás megléte – mint a jogállami hatalomgyakorlás alapvető ismérve – tehát elengedhetetlenül szükséges, de nem elégséges feltétel az alkotmányosság szempontjából. Fokozottan igaz ez akkor, amikor a rendőrségi intézkedés egy szabadságjog gyakorlását érintheti.
Ahogy arra a fentiekben utaltam, mindenki köteles a rendőri felszólításnak eleget tenni, hacsak az nem nyilvánvalóan jogszerűtlen, ez a többletelem azonban jelen esetben nem állt fenn. Azzal, hogy a demonstrálók a felszólításnak nem engedelmeskedtek, annak passzívan ellenálltak, jogsértő cselekményüket továbbfolytatták. Ezt kiegészíti az, hogy fennállt az eljárás azonnali lefolytathatóságának esélye is, így e két tény együttesen álláspontom szerint elégséges indokot szolgáltattak az előállításra, különös tekintettel arra, hogy végül sor is került minden előállított meghallgatására, a szabálysértési határozatok meghozatalára és közlésére is.
Ki kell ugyanakkor azt is emelnem, hogy álláspontom szerint nem volt olyan kényszerítő körülmény, amely miatt a rendezvény valamennyi résztvevőjének előállítása feltétlenül nélkülözhetetlen lett volna. A szabálysértés tárgyi súlyához képest a 8 órát meghaladó személyi szabadságot korlátozó kényszerintézkedés arányossága ennek tükrében legalábbis megkérdőjelezhető.

V. A sajtóban megjelent hírek szerint többen kifogásolták az előállítás időtartamát is. Ezzel kapcsolatban ki kell emelnem, hogy az Rtv. 33. § (3) bekezdése szerint a rendőrség az előállítással a személyi szabadságot csak a szükséges ideig, de legfeljebb 8 órán át korlátozhatja. Ha az előállítás célja még nem valósult meg, indokolt esetben ezt az időtartamot a rendőri szerv vezetője egy alkalommal 4 órával meghosszabbíthatja. Az előállítás időtartamát a rendőri intézkedés kezdetétől kell számítani.
A rendelkezésre álló iratok alapján átlagosan kb. 9-10 órát tartottak fogva egy-egy előállítottak, mindegyik esetben megtörtént az időtartam meghosszabbítása (ld. a mellékletben szereplő táblázatot). A fogvatartás időtartamára is irányadó az arányosság követelménye, vagyis indokolatlan hosszú ideig senkit sem lehet fogva tartani, ezért a rendelkezésre álló iratokat megvizsgáltam, hogy milyen eljárási cselekményeket folytatott a rendőrség ez alatt az idő alatt.
Az egyes előállítások, vagyis a tiltakozók igazoltatása, a láncok elvágása, majd testi kényszer alkalmazásával az előállító járműhöz való kísérés 14 óra 07 perctől 14 óra 31 percig zajlott, ezt követően került sor a tiltakozóknak a rendőrkapitányságra való szállítására. Az első meghallgatások 18 óra 25 perctől kezdődtek meg és 21 óra 17 perckor fejeződött be az utolsó. Az előállítottak rendőrkapitányságra szállítása és a meghallgatások között került sor az egyes rendőri jelentések – az előállítást és kényszerítőeszköz alkalmazást foganatosító rendőrök jelentései, a közrendvédelmi osztály vezetőjének jelentése, illetve a közrendvédelmi főosztályvezető összefoglaló jelentésének – elkészítésére, illetve a meghallgatások nem kezdődhettek meg, amíg a jogi képviselők nem voltak jelen. 
Az egyik jogi képviselő panaszát 18 óra 07 perckor kezdték el jegyzőkönyvezni, vagyis ő valamivel ezt megelőzően érkezett meg a rendőrkapitányságra. A jegyzőkönyv 18 óra 20 perckor történő lezárását követően, 5 perc múlva megkezdődtek a meghallgatások. Ezeket a rendelkezésre álló jegyzőkönyvek szerint összesen 9 rendőr folytatta le, a 26 meghallgatásból 14 esetben párban, egyébként egyedül. A két jogi képviselő összesen 15 meghallgatáson vett részt, a maradék 11 esetből 6 alkalommal az előállított ugyan rendelkezett meghatalmazott jogi képviselővel, azonban annak jelenlétéről lemondott, 4 személy nem hatalmazott meg jogi képviselőt, míg egy személy esetében a jogi képviselő nem kívánt meghatalmazása ellenére a meghallgatáson részt venni (az adatokért ld. a mellékelt táblázatot). A meghallgatásokat követően kerülhetett sor a szabálysértési határozatok meghozatalára, melynek elkészültét követően, sor került azok közlésére az előállítottakkal (ekkor a jogi képviselők már nem voltak jelen), majd azok szabadon bocsátására.
Az előállítások időtartamát jelentősen befolyásolta, hogy a 26 előállított személy közül 22 jogi képviselőt kívánt igénybe venni, azonban összesen csak két jogi képviselőt hatalmaztak meg, vagyis nekik kettejüknek kellett részt venniük mind a 22 személy meghallgatásán. Emiatt fordulhatott elő, hogy azért nem lehetett megkezdeni egy-egy meghallgatást, mert a meghatalmazott jogi képviselő még egy másik előállított meghallgatásán vett részt. E ponton kell kiemelnem azt is, hogy a Szabs. tv. – ellentétben a Be.-vel – csak szűk körben, az elzárással is büntethető szabálysértés miatt őrizetbe vett személy bíróság elé állításakor ad arra lehetőséget, hogy a hatóság maga rendeljen ki ügyvédet, egyébként – amennyiben ezt igényli – ezt az eljárás alá vont személynek kell megtennie.
Mindezek ellenére az egyes eljárások lefolytatása gyorsnak nevezhető, amely nagyban köszönhető annak, hogy az esti órák ellenére megfelelő mértékben álltak rendelkezésre eljáró rendőrök, illetve annak is, hogy az előállítottak nem kívántak vallomást tenni, így meghallgatások átlagosan 5 percet vett igénybe. 
Az Rtv. 33. § (4) bekezdése előírja, hogy az előállítottat szóban vagy írásban az előállítás okáról tájékoztatni kell, és az előállítás időtartamáról részére igazolást kell kiállítani. Az iratok alapján a rendőrség eleget tett e követelményeknek. E körben alapvető joggal összefüggő visszásságra utaló körülményt nem tártam fel.

VI. Tekintettel arra, hogy a demonstrálók és később előállítottak között országgyűlési képviselők is voltak, röviden ki kell térni a mentelmi jog által nyújtott védelemre is. 
A mentelmi jog felelőtlenséget, illetve sérthetetlenséget biztosít a képviselők számára, vagyis a képviselő nem felel az általa leadott szavazatért, illetve főszabály szerint a képviselői véleményéért (felelőtlenség), továbbá csak az Országgyűlés hozzájárulásával lehet büntetőeljárást, illetve szabálysértési eljárást indítani, lefolytatni velük szemben és csak tettenérés esetén lehet őrizetbe venni őket (sérthetetlenség). A mentelmi jog tehát a szabálysértési eljárás lefolytatása szempontjából eljárási akadályt képez. 
Az Ogytv. 73-79. §-ai szabályozzák az országgyűlési képviselőket megillető mentelmi jogot. A 74. § (1) bekezdése, a szabálysértés elkövetése kapcsán kiemeli, hogy szabálysértési eljárás indítani és lefolytatni csak az Országgyűlés előzetes hozzájárulásával lehet, kivéve, ha az érintett mentelmi jogáról az adott ügyre vonatkozóan önkéntesen lemondott. A (4) bekezdés ezt azzal egészíti ki, hogy szabálysértési ügyben a szabálysértési hatóság közvetlenül a képviselőt keresi meg azzal, hogy mentelmi jogáról önként lemondhat. Erre 8 nap áll rendelkezésére, ilyenkor a szabálysértési hatóság az eljárás jogerős befejezésekor a mentelmi jogról történt lemondás tényéről, valamint az eljárás eredményéről a legfőbb ügyész útján tájékoztatja a házelnököt. Tekintettel arra, hogy a videofelvételek által is bizonyítottan a képviselők már a helyszínen lemondtak mentelmi jogukról, az nem képezte akadályát a velük szembeni eljárásnak.

VII. Birtokvédelmi eljárásra a Ptk., a Kr. és a Ket. szabályai az irányadóak. Akkor kerülhet rá sor, ha a birtokost birtokától jogalap nélkül megfosztják, vagy birtoklásában zavarják. Ekkor őt a polgári jog szabályai szerint birtokvédelem illeti meg.  Birtokvédelem a jegyzőtől, vagy a bíróságtól kérhető. Célja, hogy a dolgot birtokló a birtokát rendeltetésszerűen, más által nem zavarva használhassa. A birtokosnak azt kell ilyenkor igazolnia, hogy birtokban volt, birtoklásában pedig önhatalmúlag megzavarták. A jegyző eljárásával az eredeti állapotot állítja vissza, határozata ellen a Ket. szerinti jogorvoslati és döntés-felülvizsgálati eljárásnak nincs helye. Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását. Amennyiben a kötelezett nem tesz eleget a határozatban foglaltaknak, a jogosult kérelmére a jegyző végrehajtást rendel el, illetve azonnal végrehajthatónak is nyilváníthatja határozatát. 
Jelen ügyben a jegyző a KÖZGÉP Zrt. kérelmére birtokvédelmi határozatot hozott, amelyben helyt adott a birtokvédelmi eljárás iránti kérelemnek és megállapította, hogy a panaszolt birtoksértést követett el és kötelezte a tiltakozókat, hogy a KÖZGÉP Zrt. területét hagyják el, illetve a jövőre nézve megtiltotta a birtoksértő cselekmény megvalósítását. A határozat rendelkező része egyben kimondja azt is, hogy a döntést a kézhezvételt követően azonnal végre kell hajtani.
A határozatot a rendőrkapitányság épületében közölték az érintettekkel, vagyis azt követően, hogy őket a rendőrkapitányságra előállították, így rendőri intézkedések alapjául nem szolgálhatott, az abban foglaltak vizsgálatától így eltekintettem. Ki kell emelni azonban, hogy az ettől függetlenül a szabálysértési eljárásban bizonyítékként felhasználható.

Intézkedésem
A jelentésemben feltárt, alkotmányos joggal összefüggő visszásság orvoslása és jövőbeni bekövetkezte lehetőségének megelőzése érdekében, az Ajbt. 31. §-a alapján – az országosan egységes jogalkalmazás céljából – felkérem az országos rendőrfőkapitányt, tegye meg a szükségesnek tartott intézkedéseket annak érdekében, hogy egy rendezvény feloszlatásakor az eljáró rendőrök a feloszlatás tényét és jogalapját minden alkalommal a Gytv. rendelkezéseinek megfelelően közöljék a rendezvény résztvevőivel. 

Budapest, 2012. július 27.
Prof. Dr. Szabó Máté sk.
Melléklet:
Előállítottak	Mentelmi jog	Előállítás időtartama (óra:perc)	Meghosszab-bítás	Meghallgatás időpontja	Jogi képviselőt igénybe vett	Bírság (Ft)	Panaszt tett	
1	Lemondott róla	14:17-23:05 8:48	Igen	19: 27-19:35	Lemondott róla	101.800	Igen	
2	Lemondott róla	14:21-23:55 9:34	Igen	N/A-19:18	Igen	102.000	Nem	
3	Lemondott róla	14:28-23:00 8:32	Igen	18:50-18:59	Lemondott róla	101.600	Igen	
4	Lemondott róla	14:15-23:27 9:12	Igen	19:06-19:14	Igen	102.000	Nem	
5	Lemondott róla	14:22-00:20 9:38	Igen	18:26-18:35	Igen	102.200	Nem	
6	Lemondott róla	14:22-00:10 9:48	Igen	19:15-19:25	Igen	102.000	Nem	
7	Lemondott róla	14:20-23:40 9:20	Igen	18:26-18:35	Lemondott róla	102.000	Nem	
8	Lemondott róla	14:28-23:33 9:05	Igen	18:43-18:45	Igen	101.800	Nem	
9	Lemondott róla	14:30-23:50 9:20	Igen	19:10-19:20	Igen	102.000	Igen	
10	Nincs	14:20-23:26 9:06	Igen	19:25-19:50	Lemondott róla	101.800	Igen	
11	Nincs	14:18-23:27 9:09	Igen	20:03-20:11	Igen	102.000	Igen	
12	Nincs	14:21-23:58 9:37	Igen	19:34-19:52	Lemondott róla	102.000	Igen	
13	Nincs	14:30-00:40 10:10	Igen	19:44-19:49	Nincs meghatalmazás	102.200	Nem	
14	Nincs	14:09-23:25 9:16	Igen	19:40-19:50	Igen	101.800	Igen	
15	Nincs	14:20-00:30 10:10	Igen	20:19-20:23	Igen	102.200	Igen	
16	Nincs	14:23-23:28 9:05	Igen	20:30-20:35	Igen	102.000	Igen	
17	Nincs	14:31-23:25 8:54	Igen	20:16-20:25	Nincs meghatalmazás	101.800	Nem	
18	Nincs	14:12-00:10 9:58	Igen	20:33-20:45	Igen	102.200	Igen	
19	Nincs	14:17-23:16 8:59	Igen	20:05-20:16	Igen	101.800	Igen	
20	Nincs	14:15-23:42 9:27	Igen	20:25-20:40	Lemondott róla	101.800	Igen	
21	Nincs	14:19-00:35 10:16	Igen	20:00-20:10	A jogi képviselő nem kívánt részt venni a meghallgatáson	102.200	Nem	
22	Nincs	14:07-00:30 10:23	Igen	20:44-20:55	Nincs meghatalmazás	102.200	Igen	
23	Nincs	14:29-23:45 9:16	Igen	21:02-21:17	Igen	102.000	Igen	
24	Nincs	14:15-23:20 9:05	Igen	20:47-20:52	Nincs meghatalmazás	101.800	Igen	
25	Nincs	14:24-00:20 9:56	Igen	20:50-21:00	Igen	102.200	Igen	
26	Nincs	14:26-23:58 9:32	Igen	20:32-20:45	Igen	101.800	Igen	
Kifogást tett: 18 fő