Az alapvető jogok biztosának
Jelentése
az AJB-5240/2012. számú ügyben

Előadó: dr. Rigó Anett
Az eljárás megindítása
Sajtóhírekből értesültem arról, hogy a soproni VOLT Fesztivál 2012. június 21-én, egy héttel a megnyitás előtt nem kapta meg az Észak-dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség (a továbbiakban: felügyelőség) engedélyét; az elutasítás indokolása szerint a rendezvény megtartása nem egyeztethető össze a terület védetté nyilvánításának céljával és indokával. Az elutasító határozat hírére a fesztivál szervezői még aznap egyeztetést kezdeményeztek a felügyelőség vezetőivel, a soproni polgármesterrel és a megyei kormánymegbízottal a környezetvédelmi engedély ügyében, melynek eredményeként délutánra megszületett az engedélyező határozat. A környezetvédelmi engedélyre azért volt szükség, mert a terület a Soproni Tájvédelmi Körzethez tartozik, illetve Natura 2000 védelem alatt áll. 
Figyelemmel arra, hogy értesüléseim alapján nem volt kizárható több alapvető joggal összefüggő visszásság gyanúja, az ügyben hivatalból indítottam vizsgálatot, amelynek eredményes lefolytatása érdekében a felügyelőségtől tájékoztatást, valamint az üggyel kapcsolatban rendelkezésükre álló iratok megküldését kértem.

A megállapított tényállás
A felügyelőség tájékoztatása, valamint a rendelkezésemre bocsátott iratok alapján az alábbi tényállást állapítottam meg.
A 2012-ben zajlott engedélyezési eljárással kapcsolatban felmerült problémák már évekkel korábban jelentkeztek. A felügyelőség 2008. november 12-én egyeztető tárgyalást folytatott a Sziget Kulturális Szervezőirodával, a Fertő-Hanság Nemzeti Park Igazgatósággal (a továbbiakban: nemzeti park igazgatóság), Sopron Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatalával, a Soproni Földhivatallal és a TAEG Zrt.-vel a fesztivál elkövetkező években tervezett megrendezésével összefüggésben. A tárgyaláson a felügyelőség és a nemzeti park igazgatóság azt az álláspontot képviselte, hogy a Volt Fesztiválhoz hasonló jellegű és méretű rendezvények megtartása természetvédelmi oltalom alatt álló területeken nem támogatható, ezért a jövőben a Volt Fesztivál rendezvényei megtartása céljából új, természetvédelmi oltalom alatt nem álló területek kijelölése szükséges. Az új területek kereséséhez a felügyelőség és a nemzeti park igazgatóság egyaránt felajánlotta együttműködését a Sziget Kulturális Szervezőirodának. Mindezek ellenére a Szervezőiroda képviselői úgy nyilatkoztak, hogy a rendezvényt 2009-ben is a korábbival azonos helyszínen kívánják megrendezni, ezért erre vonatkozó engedélykérelmet nyújtottak be a természetvédelmi hatóságokhoz.
Egy olyan méretű zenei fesztivál megrendezése, mint a Volt Fesztivál kétséget kizáróan hatással van a védett, ill. Natura 2000 élőhelyekre, jelölő fajokra, a felügyelőség azonban úgy ítélte meg, hogy a megfelelő eljárások betartása esetén a rendezvény káros hatásai olyan szintre csökkenthetők, hogy az már várhatóan nem jár jelentős kedvezőtlen hatással, illetve biztosítható lesz a természeti értékek védelme. A rendezvény megtartását követően tartott helyszíni bejárás eredményeképpen azonban megállapítható volt, hogy a terület eredeti, fesztivál előtti állapotba történő helyreállítása érdekében az akkor még helyi védettség alatt álló és Natura 2000 hálózat részét képező területeken jelentős beavatkozások elvégzése szükséges. Egyes területrészeken a gyepfelszín jelentősen károsodott, egy helyen olajelfolyás nyomai látszottak, azaz a hulladék összegyűjtését és elszállítását követően szükséges volt a területen a fesztivál eredményeképpen tapasztalt talajegyenetlenségek agrotechnikai eszközökkel történő elegyengetése és a növényzet nélküli felszínek élőhelynek megfelelő fűmagkeverékkel történő bevetése. A Sziget Kulturális Szervezőiroda önként vállalta a terület jegyzőkönyvben rögzítetteknek megfelelő helyreállítását.
A Volt Fesztivál megrendezése iránti 2010. évi kérelem ismét ugyanarra a helyszínre vonatkozott. A felügyelőség Natura 2000 hatásbecslést kért, tekintettel arra, hogy a fesztivál jelentős hatása a védett és közösségi jelentőségű, illetve helyi védett és közösségi jelentőségű területekre – figyelemmel a 2009. évi tapasztalatokra is – nem zárható ki. A nemzeti park igazgatóság szakvéleményében megállapította, hogy a helyszín egyes részei vonatkozásában – számítva a korábbiakhoz képest is több látogatóra, sátorozóra, a várható taposási kárra – hatáscsökkentő intézkedések előírására, illetve egyes objektumok tervezetthez képest más helyszínre történő áttelepítésére van szükség, figyelemmel az előző évben előírt helyreállítási feladatokra a Natura 2000 élőhely megóvása, helyreállítása érdekében. A Sopron 6703/6 hrsz.-ú terület közvetlen igénybevételét 2010-ben ki is kellett zárni, mert a rendezvény tervezett időpontjában a területen található erdőben a védett növényfajok egy részének virágzási időszaka volt, így ezen a területen egy nagyobb létszámú csoport jelentős természeti károkat okozhatott volna, ezért a terület igénybevételét a hatóság megtiltotta. A szakvélemény megállapította továbbá, hogy a Sopron 6703/7., 6703/11. és 0503/1. hrsz.-ú területeken található védett állatfajok lakó-, élő- táplálkozó- és pihenőhelye közelében megjelenő tömeg olyan zajhatást idézhet elő, mely az állatvilág zavarását okozhatja, ezért a felügyelőség zajkibocsátási határérték és zajvédelmi hatásterület megállapítását írta elő. A felügyelőség a 2010. évi engedélyében ismét felhívta a figyelmet arra, hogy a Volt Fesztivál céljait szolgáló területek igénybevétele során figyelemmel kell lenni arra, hogy a Soproni Tájvédelmi Körzethez tartozó területek védettségének indoka és célja a jellegzetes tájképi és természeti adottságok, földtani és felszínalaktani természeti értékek, növénytársulások, növény- és állatfajok megőrzése, a területen található történelmi, kultúrtörténeti értékek megóvása. Az akkor még helyi védett területek vonatkozásában az engedélyt Sopron Megyei Jogú Város jegyzője adta meg.
A felügyelőség 2011. évben a 7615-8/2011. számú határozatával ismét engedélyt adott a fesztivál megrendezésére, amelynek érvényességi ideje 3 évre szólt. Az engedély  feltételei között szerepelt többek között, hogy a gyalogosan, illetve gépjárművel használható utakat, a látogatók elől lezárandó, illetve a rendezvény céljait szolgáló területeket a rendezvény telepítését megelőzően, előzetesen egyeztetett időpontban a nemzeti park igazgatóság képviselői jelenlétében, illetve iránymutatásainak, utasításainak megfelelően kell kijelölni a szalagsávok, kordonok, figyelmeztető táblák segítségével, és a területet folyamatos őrzéssel kell biztosítani. A rendezvényt követően, legkésőbb annak zárását követő 2 héten belül a nemzeti park igazgatóság képviselőinek részvételével közös bejáráson kell rögzíteni a terület állapotát és meghatározni a terület rendezvény előtti állapotába történő helyreállításához szükséges intézkedéseket. A felügyelőség határozatát az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség 14/3462-6/2011. számú határozatában az engedély érvényességi ideje tekintetében megváltoztatta, egyebekben helybenhagyta. A másodfokú döntés szerint a Volt Fesztivál 3 év helyett 1 évre kapott engedélyt.
A 2012. évi kérelem a felügyelőséghez 2012. május 30-án érkezett, az engedély kiadására irányuló eljárás 2012. május 31-én indult. A természetvédelmi hatóság számára a Tvt. 76. § (1) bekezdése 3 hónapos ügyintézési határidőt állapít meg. A kérelem mellékletét képezte egy Natura 2000 hatásbecslési dokumentáció, amely megállapította, hogy a védett állatfajok tekintetében (zöld küllő, búbos banka, nagy fakopáncs, mezei poszáta, barátposzáta, mókus, feketerigó, erdei pinty, csilcsap füzike, erdei fülemüle) igen intenzív zavaró hatás feltételezhető a rendezvény, illetve a telepítés és bontás időszakában, amelyet elsősorban a zajterhelés és a nagyszámú emberi jelenlét okoz. A rendezvény tervezett időpontjában a védett madárfajok fészkelési időszaka jórészt lezárul, de lehetnek olyan fajok, melyek második költése, pótköltése zajlik. A hatástanulmány szerint ezekre a fajokra a rendezvény mindenképpen zavaró hatást fejthet ki. A tervezett helyszín egy másik része a védett sárga gyapjasszövő lepke élőhelye, de mellette védett madárfajok előfordulása is mindennapos. A hatástanulmány szerint a rendezvény az előző évek tapasztalatai alapján 80-100 ezer látogatót vonz, nem ritka, hogy egyidejűleg 20-22 ezer ember tölti idejét a helyszínen. A dokumentum rögzíti továbbá, hogy a rendezvényre igénybe vett terület a folyamatos népszerűség-növekedés miatt elérte befogadó képességének határait. A kérelmező a fesztivál megrendezésével kapcsolatban a fentiek ellenére sem jelölt meg alternatív helyszínt és nem is vizsgálták ennek lehetőségét. Ezt azzal indokolta, hogy a szálláslehetőségek, egyéb infrastrukturális kapcsolódások nehezebben lennének megoldhatók, illetve egy távolabbi helyszínen a város kereskedelmi és vendéglátóhelyei, kulturális és egyéb szolgáltatói jelentős bevételtől esnének el.
A fesztivál szervezője a rendezvény szükségszerűségét kiemelt fontosságú társadalmi és gazdasági közérdekkel indokolta. A felügyelőség álláspontja szerint azonban a Natura 2000 területeken, illetve az azok közvetlen közelében tervezett zenei fesztiválok megtartása nem szolgálja a Natura 2000 terület természetvédelmi kezelését, a védelmi célok megvalósítását, sőt éppen ellenkezőleg, az ott előforduló és jelölő, illetve védett fajokra nézve jelentős kedvezőtlen hatással lehetnek. Amellett, hogy a fesztivál megtartása kedvezőtlen hatással lehet a Natura 2000 területre, jelölő fajokra és élőhelytípusokra, nem zárható ki a káros hatás a hazai védett növény- és állatfajok vonatkozásában sem. A rendezvény megtartása nem egyeztethető össze a védetté nyilvánítás indokával és céljával, hiszen a cél a jellegzetes tájképi és természeti adottságok, földtani és felszínalaktani természeti értékek, növénytársulások, növény- és állatfajok megőrzése, a területen található történelmi, kultúrtörténeti értékek megóvása, nem pedig a gyepterületek évenkénti helyreállításának megkísérlése. A felügyelőség a rendezvény megtartását elutasító határozatának indokolásában hangsúlyozta, hogy a Natura 2000 területen előforduló kiemelt közösségi jelentőségű élőhelytípusra vagy kiemelt közösségi jelentőségű fajra várhatóan jelentős hatással lévő olyan terv vagy beruházás elfogadása, illetőleg engedélyezése előtt, amelyhez – a fentieken kívüli – egyéb kiemelt fontosságú közérdek fűződik, ki kell kérni az Európai Bizottság véleményét. Egyéb kiemelt fontosságú közérdeknek minősülhetnek különösen az ország társadalmi-gazdasági fejlődését szolgáló célok. A 2012. május 30-án érkezett kérelem azonban esélyt sem adott a hatóságnak arra, hogy kikérje a kérelmező által megjelölt közérdek vonatkozásában az Európai Bizottság véleményét. A felügyelőség 2012. június 19-én 8116-5/2012. számú határozatában a Sziget Kulturális Menedzser Iroda Kft. kérelmét elutasította.
A felügyelőség a 8116-8/2012. számú határozatában (2012. június 20.) a „Volt Fesztivál” elnevezésű közösségi rendezvény megtartását és az előkészítő munkálatok folytatását megtiltotta, illetve előírta, hogy a már kihelyezett rendezvényelemeket el kell távolítani a rendezvény céljára igénybe venni kívánt területekről, valamint a területet eredeti állapotában kell hátrahagyni. Az elutasító döntés indokai között szerepelt többek között az is, hogy a 2012. június 19-én tartott helyszíni ellenőrzés során több szabálytalanságot is észleltek. A rendezvény előtt közös bejárás – melyet a korábbi években is mindig el kellett végezni – 2012. június 19-éig még nem történt meg. Az előzetes bejárás célja, a gyalogosan, illetve gépjárművel használható utak, a látogatók elől lezárandó, illetve a rendezvény céljait szolgáló területek a rendezvény telepítését megelőzően, előzetesen egyeztetett időpontban a nemzeti park igazgatóság képviselői jelenlétében, illetve iránymutatásainak megfelelően történő kijelölése volt. A rendezvény által igénybe venni kívánt területen a helyszíni ellenőrzés időpontjában szervezősátor és mobil átjátszó torony állt, a helyszínen kábelek, konténerek, kordonok, elektromos szerelékek voltak láthatók, azaz a terület előzetes bejárása nélkül kezdték meg a rendezvény előkészületi műveleteit. A hatásbecslési dokumentációtól eltért a terület igénybevételének a módja, így a Volt Fesztivál képviselői a helyszínen új térképet bocsátottak a felügyelőség rendelkezésére. A felügyelőség felhívta a Sziget Kulturális Menedzser Iroda Kft. helyszínen tartózkodó képviselőjének figyelmét, hogy az engedély nélküli rendezvénytartás természetvédelmi bírság kiszabását, illetve helyreállítási kötelezettség teljesítését, adott esetben a tevékenység folytatásától való eltiltást vonhatja maga után. A figyelmeztetést a képviselő tudomásul vette. A védett természeti értékek és terület közvetlen és súlyos veszélyeztetése, illetve a Natura 2000 élőhelyek veszélyeztetése elkerülése, megelőzése érdekében a hatóság a vonatkozó jogszabályok alapján a kérelem elutasításáról, az előkészületi munkálatok folytatásának és a rendezvény megtartásának megtiltásáról döntött.
A felügyelőség 2012. június 21-én kelt, 8116-9/2012. számú határozatával a 8116-5/2012. és a 8116-8/2012. számú határozatait visszavonta és a „Volt Fesztivál” elnevezésű rendezvény – szigorú feltételek melletti – megtartását engedélyezte. A felügyelőség úgy ítélte meg, hogy a 2012. június 19-én ismertetett új helyszínrajz szerinti módosítások jelentősen mérséklik a rendezvény kedvezőtlen hatását a Natura 2000, illetve védett területekre nézve. Az igénybe venni kívánt terület jelentős részére – a területek állapotának leromlása megelőzése érdekében – a felügyelőség előírásokat tett, hatáscsökkentő intézkedéseket írt elő. A hatóság felhívta a figyelmet a zajvédelmi hatásterület és zajkibocsátási határérték megállapításának kiemelt jelentőségére a rendezvény helyszínén, illetve közelében előforduló védett állatfajok lehető legteljesebb megóvása érdekében. A rendezvény környezetét illetően a felügyelőség előírta a rendezvény több pontján tájékoztató táblák elhelyezését. A hatóság szerint a rendezvény utáni helyszíni bejárás is elmaradhatatlan a terület megfelelő szintre történő helyreállítása érdekében. A Sopron 6703/6. hrsz.-ú területen előforduló természetvédelmi oltalom alatt álló fajok megóvása, jelentős zavarása megelőzése érdekében a hatóság azonban nem engedélyezte a terület igénybevételét. A felügyelőség ismételten felhívta a figyelmet arra, hogy védett, illetve Natura 2000 területeken a Volt Fesztiválhoz hasonló jellegű és méretű zenei rendezvények megtartása természetvédelmi szempontból hosszú távon nem támogatható. A jövő évekre vonatkozóan, ideértve a 2013. évet is, a Volt Fesztivál megtartása céljából új, természetvédelmi oltalom alatt nem álló területek felkutatása szükséges.

Érintett alapvető jogok és alkotmányos értékek
–	Jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye: „Magyarország független demokratikus jogállam.” (Alaptörvény B) cikk (1) bekezdés)
–	Egészséges környezethez való jog: „Magyarország elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez. Aki a környezetben kárt okoz, köteles azt – törvényben meghatározottak szerint – helyreállítani vagy a helyreállítás költségét viselni.” (Alaptörvény XXI. Cikk (1) és (2) bekezdések)
–	Nemzet közös örökségének védelme: „A természeti erőforrások, különösen a termőföld, az erdők és a vízkészlet, a biológiai sokféleség, különösen a honos növény- és állatfajok, valamint a kulturális értékek a nemzet közös örökségét képezik, amelynek védelme, fenntartása és a jövő nemzedékek számára való megőrzése az állam és mindenki kötelessége.” (Alaptörvény P) cikk)

Alkalmazott jogszabályok
– A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény
– A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
– Az európai közösségi jelentőségű természetvédelmi rendeltetésű területekről szóló 275/2004. (X.8.) Korm. rendelet
– A természetvédelmi bírság kiszabásának szabályairól szóló 33/1997. (II. 20.) Korm. rendelet

A vizsgálat megállapításai
I. A hatáskör tekintetében
Az alapvető jogok biztosának feladat- és hatáskörét, valamint ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az Ajbt. határozza meg. Az 1. § (2) bekezdésének b) pontja értelmében az alapvető jogok biztosa tevékenysége során – különösen hivatalból indított eljárások lefolytatásával – megkülönböztetett figyelmet fordít a jövő nemzedékek érdekeinek a védelmére. Az Ajbt. 18. § (4) bekezdése szerint az alapvető jogok biztosa a hatóságok tevékenysége során felmerült, az alapvető jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében hivatalból eljárást folytathat.
Az Ajbt. 28. § (1) bekezdése szerint az alapvető jogok biztosa az általa lefolytatott vizsgálatról jelentést készít, amely tartalmazza a feltárt tényeket és az ezeken alapuló megállapításokat és következtetéseket.

II. Az érintett alkotmányos jogok tekintetében
Az ombudsmani intézmény megalakulása óta az ombudsmanok következetesen, zsinórmértékként támaszkodtak az Alkotmánybíróság alapvető jogállami garanciákkal és az alapjogok tartalmával kapcsolatos elvi megállapításaira, valamint – az ombudsmani jogvédelem speciális vonásainak megfelelően – alkalmazták az alapjog-korlátozás alkotmányosságát megítélni hivatott egyes alapjogi teszteket.
Magyarország Alaptörvényének és az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény hatályba lépésével az alapvető jogok biztosaként is követni kívánom a fenti gyakorlatot, így míg az Alkotmánybíróság eltérő álláspontokat nem fogalmaz meg, eljárásom során irányadónak tekintem a testület eddigi megállapításait. Mindezt alátámasztandó, az Alkotmánybíróság a 22/2012. (V. 11.) AB határozatában arra mutatott rá, hogy „az előző Alkotmány és az Alaptörvény egyes rendelkezései tartalmi egyezősége esetén éppen nem a korábbi alkotmánybírósági döntésben megjelenő jogelvek átvételét, hanem azok figyelmen kívül hagyását kell indokolni”.
Az Alaptörvény XXI. cikkében deklarált egészséges környezethez való jog értelmezését az Alkotmánybíróság a jelentősége folytán alaphatározatként értékelhető 28/1994. (V. 20.) AB határozatában, valamint az arra épülő későbbi határozataiban végezte el. A testület e döntésében részletesen elemezve az egészséges környezethez való jogot megállapította, hogy az elsősorban önállósult és önmagában vett intézményvédelem, azaz olyan sajátos alapjog, amelynek az objektív, intézményvédelmi oldala túlnyomó és meghatározó. A környezethez való jog az állam környezetvédelemre vonatkozó kötelességei teljesítésének garanciáit emeli az alapjogok szintjére, beleértve a környezet elért védelme korlátozhatóságának feltételeit is. E jog sajátosságai folytán mindazokat a feladatokat, amelyeket másutt alanyi jogok védelmével teljesít az állam, itt törvényi és szervezeti garanciák nyújtásával kell ellátnia. Az állam kötelességeinek magukban kell foglalniuk az élet természeti alapjainak védelmét és ki kell terjedniük a véges javakkal való gazdálkodás intézményeinek kiépítésére [996/G/1990. AB].
Az Alkotmánybíróság nyomatékosan megállapította, hogy az állam nem élvez szabadságot abban, hogy a környezet állapotát romlani engedje, vagy a romlás kockázatát megengedje. Ez az állami fellépés olyan korlátját jelenti, amely megakadályozza, hogy a már elért objektív védelmi szint, illetve hatékonyság csökkenjen, az addig elért környezetállapot romoljon. Következésképpen nem engedhető meg, hogy a környezetvédelemhez való jog érvényesülése társadalmi, gazdasági folyamatok, körülmények függvényében mennyiségileg vagy minőségileg változzon. Tekintettel arra, hogy az egészséges környezethez való jog megvalósítását szolgáló hatósági rendszer kialakítása és működtetése állami feladat, a kötelezettségek címzettjei nemcsak a jogalkotó szervek, hanem azokon keresztül maga jogalkalmazó is. Amennyiben a hatóságok elmulasztják a környezetvédelmi előírások következetes és megfelelő érvényesítését, azok kiüresedését okozzák és egyidejűleg az egészséges környezethez való jog sérelmét idézik elő.
Figyelemmel arra, hogy a környezet nem kimeríthetetlen, illetve az abban okozott károk véges javakat pusztítanak, továbbá az ember sok esetben visszafordíthatatlan folyamatokat indít meg – az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint – az egészséges környezethez való jog védelmének eszközei között a megelőzés elvén alapuló jogintézmények alkalmazásának elsőbbsége van. Az Alkotmánybíróság rámutatott tehát arra, hogy a környezethez való jog érvényesítése a védelem elért szintjének fenntartásán belül azt is megkívánja, hogy az állam a preventív védelmi szabályoktól ne lépjen vissza a szankciókkal biztosított védelem felé.
Ahogy az a fentiekből következik, az Alkotmánybíróság határozataiban az egészséges környezethez való jogot elsősorban intézményvédelmi kötelezettségként értelmezte. Ezzel ugyanakkor csak a közvetlen alapjogi védelem alanyi oldalát zárta ki és nem azt, hogy az egészséges környezethez való jognak lennének alanyi jogon érvényesíthető elemei is. Az egyéni jogvédelem biztosítása érdekében az egészséges környezethez való jog alanyi jogon érvényesíthető elemei között szerepelnek az ügyféli jogok, az eljárási garanciák kikényszeríthetősége, s így pl. az Alaptörvény által önálló alapjogként is deklarált tisztességes eljáráshoz való jog is.
Az egészséges környezethez való jog rendkívül szoros kapcsolatban áll a jogállamisággal, jogbiztonsággal. Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata többször megerősítette azt a tételt, miszerint: „A jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is.” [9/1992 (I. 30.) AB határozat]
A jogállamiság elvéből adódó alapvető követelmény, hogy „a közhatalommal rendelkező szervek a jog által meghatározott szervezeti keretek között, a jog által megállapított működési rendben, a jog által a polgárok számára megismerhető és kiszámítható módon szabályozott korlátok között fejtik ki tevékenységüket.” [56/1991. (XI.8.) AB határozat] A jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság követelménye alapján az egészséges környezethez való jog érvényesülését biztosító jogszabályok megalkotása és alkalmazása, valamint a környezetvédelmi intézményrendszer működése során a kiszámíthatóság és az előreláthatóság elvének is érvényesülnie kell.

III. Az ügy érdeme tekintetében
A Kvt. szerint a környezetnek vagy valamely elemének igénybevételével, illetőleg terhelésével járó tevékenység, azaz a környezethasználat megszervezését és végzését az elővigyázatosság, a megelőzés és a helyreállítás alapelvei mentén kell végezni. Az elővigyázatosság elve alapján a döntések és intézkedések során a környezeti kockázatok mérséklésére, a környezet jövőbeni károsodásának megelőzésére vagy csökkentésére kell törekedni. A megelőzés elve a legrégibb általános környezetpolitikai és környezetjogi jogelv, melynek célja, hogy a környezethasználók és a hatóságok a károk utólagos helyreállítása helyett a hangsúlyt a károk megelőzésére, elkerülésére fektessék. A jövő generációk életfeltételeinek biztosítása és védelme tekintetében az államnak elsősorban olyan jogintézményeket kell alkalmaznia, amelyek a megelőzést szolgálják, hiszen a károk utólagos szankcionálása nem tudja helyreállítani az eredeti állapotot.
Az Országgyűlés azért alkotta meg a természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvényt (a továbbiakban: Tvt.), mert a nemzeti vagyon sajátos és pótolhatatlan részeit képező természeti értékek és természeti területek fenntartása, kezelése, állapotuk javítása, a jelen és jövő nemzedékek számára való megőrzése a természet hatékony védelmének létrehozását igényli. A természeti erőforrásokkal történő takarékos és ésszerű gazdálkodás biztosítása, a természeti örökség és a biológiai sokféleség oltalma, valamint az ember és természet közötti harmonikus kapcsolat az emberiség fennmaradásának alapvető feltétele. A természetvédelem alapelveit a Tvt. 5. §-a tartalmazza: a természet védelmének általános kötelezettsége, a megelőzés elve, a kárenyhítés elve, a helyreállítás elve, a fenntarthatóság elve. A környezet védelméről szóló 1995. évi LIII. törvény – amely a Tvt. 3. § (2) bekezdése szerint a Tvt. mögöttes jogszabálya – fogalom-meghatározása alapján a fenntartható fejlődés a társadalmi-gazdasági viszonyok és tevékenységek olyan rendszere, amely a természeti értékeket megőrzi a jelen és a jövő nemzedékek számára, a természeti erőforrásokat takarékosan és célszerűen használja, ökológiai szempontból hosszú távon biztosítja az életminőség javítását és a sokféleség megőrzését. A természet védelméhez fűződő érdekeket a nemzetgazdasági tervezés, szabályozás, továbbá a gazdasági, terület- és településfejlesztési, illetőleg rendezési döntések, valamint a hatósági intézkedések során figyelembe kell venni.
A Tvt. tehát minden természetes és jogi személy, valamint más szervezet kötelességeként fogalmazza meg a természeti értékek és területek védelmét. Különösen igaz ez a természetvédelmi hatóságra, amelynek a Tvt. 2. § (1) bekezdése alapján kiemelt feladata a Tvt. rendelkezéseinek érvényre juttatása a természet védelmével kapcsolatos hatósági eljárások – így a természetvédelmi engedélyezési eljárás – során.
Az Alkotmánybíróság az állam környezetvédelmi feladatai kapcsán külön is hangsúlyozta, hogy az eszközei megválasztásakor az államnak elsősorban olyan jogintézményeket kell alkalmaznia, amelyek a megelőzést – s nem az utólagos szankcionálást – szolgálják, hiszen a visszafordíthatatlan károk utólagos szankcionálása nem tudja helyreállítani az eredeti állapotot. [28/1994.(V. 20.) AB határozat]
A rendelkezésemre bocsátott iratok alapján megállapítható, hogy a felügyelőség már a 2009. évi engedélyezési eljárás során kimondta, hogy a Volt Fesztiválhoz hasonló jellegű és méretű rendezvények megtartása természetvédelmi oltalom alatt álló területeken nem támogatható, ezért a jövőben a Volt Fesztivál rendezvényei megtartása céljából új, természetvédelmi oltalom alatt nem álló területek kijelölése szükséges. A fesztivált szervező cég azonban ennek ellenére a következő években is ugyanarra a helyszínre vonatkozóan adott be kérelmet. Bár a felügyelőség ismételten megállapította, hogy a Volt Fesztivál céljait szolgáló területek igénybevétele során figyelemmel kell lenni arra, hogy a területek védettségének indoka és célja a jellegzetes tájképi és természeti adottságok, földtani és felszínalaktani természeti értékek, növénytársulások, növény- és állatfajok megőrzése, a területen található történelmi, kultúrtörténeti értékek megóvása, ennek ellenére újra és újra megadta az engedélyt a fesztivál megrendezésére.
A fesztivál megrendezését engedélyező 2011-es határozatában (7615-8/2011. sz. határozat) a felügyelőség azt a feltételt szabta, hogy a következő évben a rendezvény tervezett időpontja előtt legkésőbb egy hónappal a rendezvény részleteit előzetesen egyeztetni kell a felügyelőséggel és a nemzeti park igazgatósággal. A környezeti károk megelőzését szolgáló előzetes egyeztetés elmaradásának – és ezzel az engedély feltétele figyelmen kívül hagyásának – a 2012-es engedélyezési eljárás során semmiféle jogkövetkezménye nem lett
Az előzőek alapján megállapítom, hogy a Volt Fesztivál természetvédelmi engedélyezési eljárása során a felügyelőség nem érvényesítette a megelőzés elvét, ezzel visszásságot okozott az egészséges környezethez való jog érvényesítésével kapcsolatban. 
A 2012. június 21-én kelt engedélyező határozatról még június 22-én is csak sajtóhírekből szerzett tudomást a fesztivál szervezője, az engedély iránti kérelemben azonban a rendezvény 2012. június 18-tól kezdődő telepítése szerepelt. Az engedély iránti kérelem elutasítása, majd az elutasító határozat egy nappal későbbi visszavonása és a fesztivál újbóli engedélyezése pedig a jogbiztonság tekintetében idéz elő visszásságot, mert a felügyelőség nem megismerhető és kiszámítható módon folytatta le az engedélyezési eljárást.
Az európai közösségi jelentőségű természetvédelmi rendeltetésű területekről szóló 275/2004. (X.8.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 11. §-a szerint a védett természeti területnek nem minősülő Natura 2000 területen tilos engedély nélkül vagy az engedélytől eltérő módon olyan tevékenységet folytatni, illetve olyan beruházást végezni, amely a terület védelmi céljainak a megvalósítását akadályozza. A 2012-es kérelem mellékletét képező Natura 2000 hatásbecslési dokumentáció alapján, valamint a felügyelőség álláspontja szerint a Natura 2000 területeken, illetve az azok közvetlen közelében tervezett zenei fesztiválok megtartása nem szolgálja a Natura 2000 terület természetvédelmi kezelését, a védelmi célok megvalósítását, sőt éppen ellenkezőleg, az ott előforduló és jelölő, illetve védett fajokra nézve jelentős kedvezőtlen hatással lehetnek. A felügyelőség a határozat indokolásában hangsúlyozta, hogy a hatásbecslési dokumentáció készítői sem tudták kizárni a kedvezőtlen hatást. Amellett, hogy a fesztivál megtartása kedvezőtlen hatással lehet a Natura 2000 területre, jelölő fajokra és élőhelytípusokra, nem zárható ki a káros hatás a hazai védett növény- és állatfajok vonatkozásában sem. 2012-ben a felügyelőség a fenti indokok alapján először megtiltotta, majd egy nap múlva ismét engedélyezte a fesztivál megrendezését. Az engedélyező határozat indokolásában ismételten szerepel azonban, hogy a védett, ill. Natura 2000 területeken a Volt Fesztiválhoz hasonló jellegű és méretű zenei rendezvények megtartása természetvédelmi szempontból hosszú távon nem támogatható. A jövő évekre vonatkozóan a fesztivál megtartására új, természetvédelmi oltalom alatt nem álló terület felkutatása szükséges.
A R. 10/A. §-a alapján kizárólag kiemelt fontosságú közérdekből engedélyezhető az a terv vagy beruházás, amely jelentős hatással lehet Natura 2000 területekre (kiemelt közösségi jelentőségű fajra, élőhelyre). A R. 10/A. § (2) bekezdése szerint kiemelt fontosságú közérdeknek minősül az emberi egészség és élet védelme, a köz biztonságának a fenntartása, valamint a környezet szempontjából kiemelt jelentőségű kedvező hatás elérése. Amennyiben a tervhez vagy beruházáshoz a R.-ben felsoroltakon kívüli egyéb kiemelt fontosságú közérdek fűződik, ki kell kérni az Európai Bizottság véleményét. A fesztivál megrendezése iránt benyújtott kérelmet elutasító határozata (8116-5/2012. sz. határozat, 5. oldal) indokolásában a felügyelőség fel is hívta erre a figyelmet, hozzátéve, hogy a 2012. május 30-án érkezett kérelem erre esélyt sem adott. A rendelkezésemre álló iratok alapján megállapítható tehát, hogy a felügyelőség nem tartotta be a Natura 2000 területek használatával kapcsolatos jogszabályi előírásokat, nem kérte ki az Európai Bizottság véleményét, határozatát így jogszabálysértő módon hozta meg, ezzel az egészséges környezethez való joggal kapcsolatos visszásságot okozott.
A vizsgálat lezárása után sajtóhírekből tudomásomra jutott, hogy a Sziget Kulturális Szervezőiroda 2013. július 3.-6. között ismételten meg kívánja rendezni Sopronban a Volt Fesztivált. A szervezőiroda a 2013-as Volt Fesztivál jegyeinek árusítását 2012. november 2-án kezdi meg, a felügyelőségtől kapott tájékoztatásban azonban nem szerepel információ az új engedélyezési eljárással kapcsolatban.

Intézkedéseim
A jelentésemben feltárt alkotmányos joggal összefüggő visszásság jövőbeni megelőzése érdekében az Ajbt. 32. § (1) bekezdése alapján felkérem az Észak-dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség igazgatóját, hogy – eleget téve az egészséges környezethez való jogból eredő intézményvédelmi kötelezettségének –
1.	fektessen nagyobb hangsúlyt a természetvédelmi hatósági engedélyezési eljárások szakszerű lefolytatására, különösen akkor, ha a tervezett rendezvények természetvédelmi területeket veszélyeztetnek;
2.	tegyen meg mindent annak érdekében, hogy az engedélyektől eltérő, illetve engedélyek hiányában végzett természetet veszélyeztető tevékenységeket a természet- és környezetkárosodás elkerülése érdekében megelőzze;
3.	fordítson nagyobb figyelmet a Natura 2000-es területek védelmével kapcsolatos jogszabályi előírások betartására.

Budapest, 2012. október

Prof. Dr. Szabó Máté sk.