Az alapvető jogok biztosának
Jelentése
az AJB-4668/2012. számú ügyben

Előadók: dr. Bene Beáta
dr. Fórika László
dr. Szabó-Tasi Katalin
Az eljárás megindítása
Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (Ajbt.) 1. § (2) bekezdésének értelmében az alapvető jogok biztosa tevékenysége során – különösen hivatalból indított eljárások lefolytatásával – megkülönböztetett figyelmet fordít többek között a gyermekek, illetve a leginkább veszélyeztetett társadalmi csoportok jogainak védelmére. E feladatkörömben az Ajbt. 18. § (4) bekezdése alapján hivatalból vizsgálatot indítottam a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek felzárkózásának elősegítését szolgáló intézkedésekkel összefüggésben. Vizsgálatom középpontjában a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Wekerle Sándor Alapkezelő1 (továbbiakban Alapkezelő) által kiírt „Iskola-háló” elnevezésű pályázat elbírálási körülményeinek megismerése és a pályázat által elért eredmények feltérképezése szerepelt.
Az alapvető jogok biztosa az Ajbt. 28. § (1) bekezdése szerint az általa lefolytatott vizsgálatról jelentést készít, amely tartalmazza a feltárt tényeket és az ezeken alapuló megállapításokat és következtetéseket.
Vizsgálatom során, az Ajbt. 21. § (1) bekezdés a) pontja alapján tájékoztatást kértem az Alapkezelő főigazgatójától a pályázatok elbírálási eljárásának megismerése érdekében. Továbbá négy választott nyertes pályázótól kértem felvilágosítást, így a pannonhalmai Szent Benedek Gimnázium és Szakképző Iskola, a jászkiséri Csete Balázs Általános Iskola, kazincbarcikai Don Bosco Általános Iskola, Szakiskola, Szakközépiskola és Kollégium, valamint a pécsi Gandhi Közalapítványi Gimnázium és Kollégium igazgatójától az Iskola-háló programban való részvételük indokairól, a pályázati eljárás alatt szerzett tapasztalataikról, az eljárás esetleges nehézségeiről és pozitívumairól, a pályázat segítségével megvalósított programról és azok eredményéről.

Az érintett alapvető jogok
– A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye: „Magyarország független demokratikus jogállam.” [Alaptörvény B) cikk (1) bekezdés] és „Mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit a hatóságok részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék.” [Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdés]
– Az esélyegyenlőség előmozdításának követelménye: „Magyarország az esélyegyenlőség megvalósulását külön intézkedésekkel segíti. Magyarország külön intézkedésekkel védi a gyermekeket, a nőket, az időseket és a fogyatékkal élőket.” [Alaptörvény XV. Cikk (4) – (5) bekezdés]
– A gyermek védelemhez és gondoskodáshoz való joga: „Minden gyermeknek joga van a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges védelemhez és gondoskodáshoz.” [Alaptörvény XVI. Cikk (1) bekezdés]

Az alkalmazott jogszabályok
Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Költségvetési törvény)
Az Útravaló Ösztöndíjprogramról szóló 152/2005. (VIII. 2.) Korm. rendelet (továbbiakban Kormr.)
Az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (továbbiakban Ámr.)
A fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának szabályairól szóló 12/2011. (III. 30.) KIM rendelet2 (továbbiakban R.)
A fejezeti kezelésű előirányzatok kezelésének és felhasználásának szabályairól szóló 19/2012. (III. 22.) KIM rendelet

A megállapított tényállás
I. Az Alapkezelő főigazgatójának álláspontját, az általam feltett kérdések és az azokra adott válaszok mentén ismertetem:
1/ Az Alapkezelő a pályázati felhívását milyen módon és hogyan tette közzé, annak érdekében, hogy a pályázattal elérni kívánt célcsoportok arról tudomást szerezhessenek?
Az Alapkezelő a KIM engedélyével és jóváhagyásával jelentette meg a pályázati kiírást, mint lebonyolító szervezet. A kiírás 2011. október 18-án jelent meg az Alapkezelő és a KIM honlapján.
2/ A pályázati felhívásra összesen hány pályázat érkezett, abból hány pályázat volt érvénytelen, illetve mi volt e pályázatok érvénytelenségének az oka, erről milyen formában tájékoztattak a pályázókat.
A pályázati kiírásra összesen 126 db pályázat érkezett be az Elektronikus Pályázatkezelési és Együttműködési Rendszer (továbbiakban: EPER) használatával.
A beérkezett pályázatok közül nem volt automatikusan érvénytelen pályázat. Az Alapkezelő elvégezte a formai ellenőrzést és hiánypótlást követően tizenkét pályázatot nyilvánított érvénytelennek, mivel a pályázók vagy nem tettek eleget a hiánypótlásnak határidőben, vagy nem teljesítették a hiánypótlás – pályázati kiírás szerinti – feltételeit.
A hiánypótlást követően érvénytelenséget okozott a regisztrációs nyilatkozat, a kötelező mellékletek, valamint az eszközbeszerzésnél a beszerzendő eszközök listájának hiánya, és az EPER használati díj (3 000 forint) határidőben való megfizetésének elmulasztása. Érvénytelenséget okozott továbbá az is, ha a költségvetés részletes indokolása, és a költségnemek szöveges vagy összegszerű részletezettsége hiányzott, illetve ha a költségvetés tartalmilag nem volt megfelelő. Ugyancsak érvénytelenségi ok volt, ha a projekt típusának megfelelő kötelező indikátor vállalása nem történt meg, továbbá ha a közoktatási intézményben a halmozottan hátrányos helyzetű (a továbbiakban hhh) gyermekek/tanulók aránya az előző tanév adatai alapján nem érte el a 40%-ot.
Az érvénytelenségről szóló tájékoztatás formája az EPER internetes felületén küldött elektronikus üzenet (elsődleges értesítés), valamint a hivatalos elektronikus postafiókból elektronikus üzenet (e-mail) küldése a pályázó által megadott levélcímre (másodlagos értesítés).
A rendelkezésemre bocsátott iratok tanúsága szerint a 12 érvénytelen pályázatról a pályázókat 2011. június 6-án értesítették. Míg az ISK-HALO/7/-2/2012. iktatószámú és 2012. március 1-jére dátumozott az Alapkezelő főigazgatója által írt kifogásra adott válasz értelmében az Alapkezelő az érvénytelen pályázatokról a pályázókat 2011. december 6-án értesítette elektronikus üzenetben. 
3/ A benyújtott pályázatok esetében sor került-e hiánypótlási felhívás kibocsátására, ha igen, hány alkalommal és milyen okok miatt vált ez szükségessé, és az érintett pályázók valamennyien eleget tettek-e ennek, továbbá volt-e olyan pályázó, aki a felhívásban foglaltakat nem teljesítette? 
A Pályázati felhívás 24. pontja, továbbá a 19. pont 1-5. pontjai értelmében az Alapkezelő a pályázat formai ellenőrzése során egy alkalommal hiánypótlásra hívja fel a pályázók figyelmét 7 napos határidő megjelölésével. A hiánypótlás küldése elektronikus úton történt, amelyre az EPER Általános Szerződési Feltételei lehetőséget adnak.
A formai hiánypótlás szinte minden pályázót érintett, a 116 hiánypótlási felszólításnak 12 pályázó kivételével minden pályázó eleget tett. Általános hiánypótlási ok volt a dokumentumok a nem megfelelő, vagy hiányos csatolása, így:
– a regisztrációs nyilatkozat,
– az EPER használati díj befizetése, 
– az együttműködési megállapodás (Pályázati felhívás 7. d) pontja3 pl. nem a hitelesített együttműködési megállapodást csatolták, vagy a megállapodás nem tartalmazta a partner intézmény hhh-s tanulóinak arányát, így nem volt megállapítható a pályázati jogosultság),
– eszközbeszerzésnél a beszerzendő eszközök listája,
– a pályázatot megvalósító szervezet/intézmény alapdokumentuma,
– a költségvetés részletes indoklása (nem volt kellően részletezett, az egyes költség nemeket nem részletezték szövegesen és összegszerűen. A részletes költségvetés sorainak elnevezése és elrendezése nem követte a költségvetési tábla sorainak elnevezését), 
– a közoktatási intézmény (együttműködő partner) fenntartójának támogató nyilatkozata, 
– a program várható kimeneteire, eredményeire vonatkozó indikátorok dátumai (az indikátorok célértékének elérési időpontja a projekt szakmai zárása, vagy legkésőbb 2012. június 15. lehetett), 
– ha a pályázó a bevont tanulókkal iskolán kívüli programokat (pl. szakkör, sport, zene) szervez, akkor a „rendszeresen látogató tanulók/fiatalok száma” indikátor esetében a célérték elérésének időpontjánál (projekt szakmai zárása, de legkésőbb: 2012. június 15.) nem a projekt záró dátuma szerepelt,
– a program eddigi eredményességének igazolásáról szóló dokumentum, 
– a projekt alapadatainál található mellékletek,
– a projekt alapadatainak kitöltése,
– a programfejlesztést célzó tevékenység vállalásánál a pályázó 5. „Hiányzások csökkentése” és 6. „Tanulmányi átlageredményüket javító tanulók aránya” indikátorra vonatkozó vállalásai.
4. A pályázatokat Bíráló Bizottság hány tagból állt, a tagok kiválasztásánál milyen szempontok, szakmai követelmények érvényesültek, bizottság a pályázatokkal kapcsolatos javaslatait mikor és milyen formában fogalmazta meg. Az elbíráláshoz a bizottságnak rendelkezésre állt-e módszertani útmutató vagy eljárási rend, biztosított volt-e a pályázók anonimitása, a bizottság milyen szempontok szerint döntött a tervezett programok költségvetése realitásának és a támogatható összeg megállapításának (pl. az esetlegesen tervezett „bérjellegű” költségek) megítélésében. Mivel indokolható az, hogy a támogatásban részesített pályázók legtöbbje nem a megpályázott összeget kapta, hanem annál jóval alacsonyabb támogatásban részesült. Álláspontja szerint ez mennyire befolyásolja az egyes pályázatok érdemi megvalósíthatóságát?
A Bíráló Bizottság ülésén az Alapkezelő titkári, illetve megfigyelői feladatokat látott el. A Bizottság 5 tagból állt, 3 főt a KIM és 1-1 főt az Országos Roma Önkormányzat (ORÖ) és a Nemzeti Erőforrás Minisztérium4 delegált. A bizottságba a szaktárcák részéről 3 fő felzárkózási szakterületről, 1 fő közoktatás szakterületről érkezett.
A Bizottság javaslatait ülésein fogalmazta meg az előértékelők által tett vélemények figyelembevételével. A KIM írásos felkérésére 3 főt az Alapkezelő, 3 főt pedig a KIM jelölt ki az előértékelői feladatok ellátására. 
Az előértékelői munka az EPER felületén zajlott. Minden előértékelő rendelkezésére állt az Iskola-háló pályázati kiírása. Az előértékelők a felhívás 19. pontjában meghatározott bírálati szempontrendszer alapján tették meg javaslataikat, a tervezett programok költségvetési realitásának és a támogatható összegek vizsgálatának függvényében. Számos esetben a tervezett rendezvények költségvetése, az eszközvásárlás, a bérekre és utazási költségekre fordítandó összeg lényegesen magasabb összeggel került tervezésre, mint ami reálisan indokolható, ezért a Bizottság a túlzó költségeket, tervezéseket optimalizálta, szem előtt tartva, hogy a megítélt összeg a szakmai célok elérését, így a pályázatok érdemi megvalósíthatóságát is biztosítsa. A beérkezett valamennyi [126 db] pályázat összesen 1.897.689.411 forint támogatást igényelt. A bírálat eredményeként 26 pályázat nyert 275.205.599 forint megítélt összeggel.
A pályázók anonimitása oly módon volt biztosított, hogy minden előértékelő és Bíráló Bizottsági tag aláírt összeférhetetlenségi és titoktartási nyilatkozatot, melyet legkésőbb a szakértés vagy az ülés kezdetét megelőzően a Bíráló Bizottság titkára számára átadott a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény rendelkezései szerint.
A bírálatkor a pályázat elutasítását eredményezte, amennyiben pályázat a Bírálati Szempontrendszer 1-4. pontjainak5 nem felelt meg, továbbá ha a Bírálati Szempontrendszer 6. 8. 9. 12. pontjának6 bármelyikére a pályázat az értékeléskor 0 pontot kapott.
5. A kiírásban eredetileg megnevezett 228 millió forint keretösszeget ki (megnevezve), milyen forrásból és milyen indokkal emelte meg – a nyertes pályázók között végül elosztott összegre, azaz – 275.205.599 forintra?
A kiírás keretösszege két részből állt össze, egyrészt a 228.000.000 forintból: 
„1) KIM a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. sz. melléklete X. fejezet, 15. cím, 9. alcím, 7. jogcímcsoport, „Roma ösztöndíj programok” (nem feladatfinanszírozási körbe tartozó) előirányzat (ÁHT: 297335) terhére összesen 836.475 ezer forint költségvetési előirányzatot csoportosít át a X. Fejezet, 13. cím „Wekerle Sándor Alapkezelő” (ÁHT: 237311) azonos kiemelt előirányzatai javára.” 
2) A KIM és az Alapkezelő közt létrejött megállapodás 47.500.000 forintról: „KIM a jelen megállapodásban meghatározott feltételek mellett forrást biztosít a Lebonyolító részére a jelen megállapodásban meghatározott, a Lebonyolító saját költségvetéséből forrással nem fedezett feladatok ellátására, illetve a feladatellátás költségeihez történő hozzájárulásra: 
a) A 2011. szeptember 14-én megkötött első megállapodás I. számú mellékletében megjelölt „Iskola-háló” pályázat közös megvalósítása érdekében, a II. számú mellékletben, valamint a Jelen megállapodás I. számú mellékletében megjelölt költségtervben és a IX-ÁJ/618/2/2011 számú megállapodás III: B.) számú melléklet szerinti eljárási rendben foglaltak szerint.”
„KIM 15. cím, 9. alcím, 7. jogcímcsoport, „Roma ösztöndíj programok” (nem feladatfinanszírozási körbe tartozó) előirányzat (ÁHT: 297335) terhére összesen 47 500 ezer forint költségvetési előirányzatot csoportosít át a 13. Cím „Wekerle Sándor Alapkezelő” (ÁHTI: 237311) azonos kiemelt előirányzatai javára.”
A tervezetthez képest a beérkezett pályázatok támogatási igénye közel tízszerese volt az előzetesen meghirdetett forrásnak, így a keretösszeg emelését a kiíró indokoltnak tartotta, az adott soron rendelkezésre álló maradványösszeg átcsoportosításával. 
6/ Az érvényes pályázatok elbírálásának folyamatában mely szerv és milyen szempontok, paraméterek alapján határozta meg a támogatásra javasolt pályázatokat, valamint hogyan érvényesült a pályázati felhívásban előnyként hivatkozott, több korcsoport számára tervezett program célként való meghatározása?
Az érvényes pályázatoknak a felhívás 19. pontjában meghatározott szempontrendszere szerinti előértékelésében a KIM és az Alapkezelő munkatársai vettek részt. 
Az elérhető maximális pontszám 60 pont volt. Amennyiben a pályázat összpontszáma nem érte el a 30 pontot, a pályázat nem részesülhetett támogatásban. A teljes körűséget és függetlenséget a kettős szakértés négy szem elve biztosította. 
Az alábbiak szerint került érvényesítésre a pályázati felhívásban előnyként hivatkozott, több korcsoport számára tervezett program célként való meghatározása: 

Adható pontszám	I. számú 
előértékelő
(pályázatonkénti darabszám)	II. számú 
előértékelő 
(pályázatonkénti darabszám)	
0 — Nem érint több korcsoportot, alacsony bevont gyermek létszám 	10	43	
1 — Egy korcsoportot érint a pályázat 	7	5	
2 — Részben érint több korcsoportot 	41	27	
3 — Részben érint több korcsoportot 	19	14	
4 — Igen, több korcsoportot érint (maximálisan adható pontszám, több korcsoportot érint, magas a bevont tanulói létszám)	37	25	
Végösszeg	114	114	

7/ A Bíráló Bizottság javaslatát mikor továbbította a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztériumnak, a nyertes pályázatokról ki (megnevezve) és mikor döntött véglegesen? A nyertes pályázókat mely szerv, mikor és milyen módon értesítette?
A Pályázati Felhívásban leírtaknak megfelelően az Alapkezelő kizárólag lebonyolítási feladatokat látott el. A pályázatok értékelését a Bíráló Bizottság végezte, javaslatát az ISK-HALO-11 kategória döntési listáját 2012. február 8-án terjesztették fel jóváhagyás céljából a KIM Társadalmi Felzárkóztatásért Felelős Államtitkárához, melyet 2012. február 16-án a döntéshozó elfogadott. A pályázatokról a közigazgatási és igazságügyi miniszter döntött.
A 114 érvényes pályázatból 26 pályázat nyert és elutasítottak 88 pályázatot. Az Alapkezelő a KIM-mel történt egyeztetés után a nyertes pályázók listáját 2012. február 24. napján tette közzé a honlapján, amely a KIM hasonló tartalmú közleményével egy időben jelent meg, valamint ugyanebben az időpontban az EPER használatával elektronikus üzenet küldtek minden pályázó részére a döntésről.
8/ A nyertes pályázókkal, mint kedvezményezettekkel milyen eljárási rend alapján kötötték meg a támogatási szerződéseket, voltak-e az aláírást gátló tényezők?
A szerződéskötés folyamatát a Pályázati kiírás, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény, az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009 (XII. 19.) Korm. rendelet, valamint a KIM fejezeti kezelésű előirányzatok szabályairól szóló 12/2011 (III. 30.) KIM rendelet szabályozta. 
A Kedvezményezettek részére a szerződéskötési tájékoztató levelet 2012. február 29-én postázták, amely tartalmazta a támogatási szerződést és a szerződéskötéshez szükséges dokumentumokat. A Kedvezményezettek 2012. március 5 - 8. között vették át tértivevénnyel a postai küldeményeket. Mindezek ellenére a támogatási szerződések Alapkezelőhöz való érkezése csak 2012. március végén kezdődött, mert a legtöbben a 30 napos határidőre hivatkozva a hónap végén küldték meg az aláírt támogatási szerződést és azok mellékleteit. 
Több esetben problémát okozott a döntési kikötés és indokolás végrehajtása. A pályázók a csökkentett támogatási összeget szerették volna a saját szakmai elképzeléseiknek megfelelően átcsoportosítani, illetve több nyertes pályázó irreális mértékű indikátorcsökkentéssel próbálta megoldani a támogatási összeg csökkentését. Ez a beérkező és elbírálandó módosítási kérelmek számában is megmutatkozott. 
A főigazgató szerint a szerződéskötés folyamatát rendkívül lelassította, hogy 2011. december 7-én megjelent a megyei intézményfenntartó központokról, valamint a megyei önkormányzatok konszolidációjával, a megyei önkormányzati intézmények és a Fővárosi Önkormányzat egészségügyi intézményeinek átvételével összefüggő egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 258/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet. A kormányrendelet „hatályba lépésével az oktatási intézmények saját adó- és bankszámlaszámmal rendelkeznek. Így több, kötelezettségvállalással megkötni kívánt támogatási szerződés módosításra került kötelezettségvállalót nem tartalmazó szerződéssé. Ez a pályázók részéről új regisztrációs nyilatkozat benyújtását, illetve MÁK törzskönyvi kivonat, kormányhivatali igazolás, banki felhatalmazó levél megküldését tette szükségessé. E dokumentumok ismételt beszerzése időigényes, valamint ezzel a hibalehetőségek száma is megnövekedett. Ennek következtében szinte minden esetben hiánypótlási felszólítás megküldése vált szükségessé.” 
A pályázatok beadása és a nyertes pályázókkal való szerződéskötés között eltelt idő alatt egy pályázat kivételével valamennyi esetében megváltozott a költségvetés. Ennek oka volt egyrészt a döntési kikötések, másrészt az árak változása, melynek következtében szinte minden pályázónak módosítási kérelmet kellett benyújtania költségvetésének aktualizálása miatt. A szerződéskötéssel kapcsolatos főbb számadatok:
Feladat 	Daraszám 	Első dátum 	Utolsó dátum 	
Módosítási kérelem 	73 darab 	2012. március 7. 	2012. június 04. 	
Szerződéskötési hiánypótlás 1. kör 	25 darab 	2012. március 20. 	2012. április 10. 	
Szerződéskötési hiánypótlás 2. kör 	4 darab 	2012. április 19. 	2012. április 21. 	
A támogatás folyósítása két részletben, előfinanszírozás formájában történt. Az első előfinanszírozási részlet utalására — az elszámolható költségek 80%-a — a támogatási szerződés aláírását követően sor került. A második előfinanszírozási részlet, a fennmaradó elszámolható költségek 20%-ának utalását 2012. április 30-ig rendelték el. 
A rendelkezésemre bocsátott iratok tartalma szerint a 26 érvényes és támogatásra is jogosult pályázat esetében a támogatási szerződés megkötésének legkorábbi dátuma 2012. április 11-e volt, míg utolsó napja 10 pályázóval április 27-e volt. A pályázaton nyert összegeket 2012. április 13-27-e között utalták át, minden pályázó esetében két részletben. Mindemellett több (9) pályázóval ugyanazon a napon, április 27-én kötötték meg a szerződést, és utalták át a pályázati összeg első és második részletét. További 7 nyertes pályázó számára az első és második támogatási részlet átutalása között 1 nap telt el, a leghosszabb intervallum, ami az első és második utalás között eltelt, sem volt több 13 napnál. 
9/ A pályázati felhívás kizárta a jogorvoslat lehetőségét, mindemellett kérem tájékoztatását arra nézve, hogy volt-e olyan pályázó, aki a saját pályázatának elbírálásával kapcsolatos szempontok (pl. a Bíráló Bizottság értékelése) megismerése érdekében, vagy pályázatának elbírálása miatt panasszal fordult az Alapkezelőhöz. Kérem, ez esetben szíveskedjék a pályázónak adott válaszlevél másolatát a rendelkezésemre bocsátani. 
„A pályázati felhívás tartalmazta a jogorvoslat lehetőségét” A pályázati felhívás 29. pontjában meghatározottak alapján a pályázókat tájékoztatták a kifogás lehetőségéről, miszerint „ha a támogatás igénylője, illetve a kedvezményezett (a továbbiakban együtt: kifogást tevő) államháztartáson kívüli személy, az Ámr. 131. § (1) bekezdésében meghatározott esetben a kifogásolt intézkedésről vagy mulasztásról való tudomásszerzéstől számított 8 napon belül, de legkésőbb a kifogásolt intézkedés bekövetkeztétől vagy a mulasztástól számított 45 napon belül írásban kifogást nyújthat be az Alapkezelőhöz. Az Alapkezelő köteles a benyújtott kifogást — a kifogás elbírálásához szükséges dokumentumokkal együtt — a kézhezvételétől számított 5 napon belül továbbítani a közigazgatási és igazságügyi miniszter részére.”
A halmozottan hátrányos helyzetű gyerekek felzárkózását segítő, modellértékű iskolai és iskolához kapcsolódó innovatív programok támogatására pályázati kiírásra 4 db pályázói kifogás érkezett.
„A 2012. február 24-én nyilvánosságra hozott döntés értelmében a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Társadalmi Felzárkózásért Felelős Államtitkársága forráshiány miatt nem részesítette támogatásban” a Bir községi Dankó Pista Egységes Óvoda, Bölcsőde, Általános Iskola, Szakképző Iskola, Gimnázium és Kollégium, valamint a Kutas-Lábod Mikrotérségi Általános Iskola, Óvoda, Könyvtár és Pedagógiai Szakszolgálat pályázatait. A főigazgató szerint mindkét pályázó kifogását a pályázatának benyújtási sorrendjére alapozta (másodikként, illetve harmadikként beérkezett pályázatról van szó), mely tartalmilag, formailag kifogástalan, így véleményük szerint a pályázatokat a beérkezésük sorrendjében szokás elbírálni és támogatni, ha a pályázati kiírás erről külön nem rendelkezik. Mivel esetükben nem ez történt, eljárási hiba vélelmezésével kérték kifogásuk elfogadását. 
A Tapolca-Diszel községi Szász Márton Általános Iskola, Szakiskola, Speciális Szakiskola és EGYMI pályázata nem részesült támogatásban, mert „A program továbbfejlesztése nem derült ki a szakmai programból.”
A Szegényeket és Rászorultakat Segítő Közhasznú Alapítvány (SZERSA) kifogást nyújtott be a pályázatuk jogtalan érvénytelenítése miatt. A pályázatot és az érvénytelenítés okát megvizsgálták és tájékoztatták a pályázót az érvénytelenítés okáról. 
A kifogásokat az Alapkezelő továbbította állásfoglalás kéréssel az Államtitkárság részére.
A rendelkezésemre bocsátott iratok tartalma szerint: Kifogás 3 pályázótól érkezett, az érvényesnek nyilvánított, de nem támogatott pályázat miatt, míg további egy pályázó panasszal élt az érvénytelennek nyilvánított pályázata érdekében.
a) A biri pályázó forráshiány miatti elutasítás okán emelt kifogást. Nevezett pályázó 2011. november 16-án nyújtotta be pályázatát, amelyet a pályáztató 2012. 12. 01-jén érvényesnek nyilvánított. Kifogásában a pályázó sérelmezte, hogy a pályáztató nem indokolta kellőképpen, és nem támasztotta alá jogszabállyal döntését, továbbá, hogy a pályázati kiírás nem tartalmazott utalást azzal kapcsolatban, hogy pályázatot forráshiány miatt el lehet utasítani. Sérelmezte, hogy az értesítés nem tartalmazta a döntés dátumát, továbbá vélelmezte, hogy a döntés alapja nem lehetett a szakmai szempontrendszernek való nem megfelelés. További kifogást emelt azzal kapcsolatban is, hogy a pályázati döntésekről szóló közzététel nem különbözteti meg a pályázatban elkülönített A) és B) komponenst, így nem követhető nyomon, hogy a döntés során mely intézményeket támogatták az A) komponens, azaz az alapján, hogy mintaértékű programmal már rendelkezik, vagy a B) komponens, azaz az alapján, hogy mintaértékű programot kíván adaptálni. 
A pályázatkezelő a kifogást a 12/2011. (III.30.) KIM rendelet 24.§ (1) bekezdés értelmében felterjesztette a Közigazgatás és Igazságügyi Minisztérium részére, amely a pályázati kiírás ügyrendjének 5.5 pontjában foglaltakat idézte, miszerint „a Bíráló Bizottság döntési javaslatainak alapja a pályázatok értékelése során az értékelést végző munkatárs, munkatársak/külső értékelő, értékelők által megállapított pontszám és az ezzel összhangban elkészített szöveges értékelés. Az átlagpontszám alapján a legmagasabbtól a legalacsonyabb pontszámig a pályázatokat sorrendbe kell rendezni. A minimális ponthatár alatt a pályázatok automatikus elutasításra kerülnek”, továbbá a „Bíráló Bizottság az átlagpontszámok és az értékelőlapban foglalt javaslat alapján döntési javaslatot tesz.” A döntés hozója a kifogásban felhozottakra érdemben nem reagált.
b) A kutasi pályázó pályázatát szintén forráshiány miatt utasították el. Kifogásának alapja az volt, hogy érvényes pályázatot nyújtott be, pályázata harmadikként érkezett meg a pályáztatóhoz, és vélelmezte, hogy a tartalmilag és formailag megfelelő pályázatokat a beérkezés sorrendjében támogatják, így álláspontja szerint eljárási hibáról van szó. E kifogásra is a már korábban ismertetett tartalmú, azzal szó szerint megegyező elutasítást adta a Pályázatkezelő, illetve a minisztérium.
c) A tapolca-diszeli pályázó pályázatát arra hivatkozással utasították el, hogy „a program továbbfejlesztése nem derül ki a szakmai programból”. Pályázó 3 gépelt oldalon kívánta igazolni, hogy a program továbbfejlesztése egyértelmű, de kifogására ugyanazt a tartalmú, és megfogalmazásában is azonos – forma – levelet kapta, mint a fent ismertetett két korábbi pályázó. 
d) A fentiektől eltér a SZERSA panasza. E pályázót a pályázat érvénytelenségére hivatkozással utasították el 2012. 12. 06-án, amely értesítést, illetve az értesítés előtti hiánypótlási felhívást a pályázó EPER felhasználói profiljában létrehozott postafiókjába küldtek meg. Pályázó amellett érvelt, hogy a korábban bevett gyakorlat alapján, illetve a pályázati kiírás 24. pontjában megfogalmazottak szerint az értesítéseket párhuzamosan két elektronikus címre, az EPER rendszerbe és a pályázó által megadott címre is megküldik, ezzel ellentétben a hiánypótlási felhívást csak az EPER rendszerbe küldték meg számára. A rendszert pályázó nem ellenőrizte naponta, így a hiánypótlási felhívást is csak a hiánypótlási határidő elmulasztása után olvasta. Válaszában a pályázatkezelő tájékoztatta panaszost, miszerint a regisztrációs nyilatkozat aláírásával a pályázó egyben tudomásul veszi, hogy a hivatalos kommunikáció az EPER rendszer felületén zajlik (Regisztrációs Nyilatkozat e) pont). Az EPER felhasználói kézikönyve szintén tartalmaz ezzel kapcsolatos felhívást (5.7.pont). 
A rendelkezésemre bocsátott ISK-HALO/7/-2/2012. iktatószámú levelében a főigazgató a pályázati felhívás 24. pontjára hivatkozik, amely szerint „Az érvénytelenné nyilvánítás ellen a pályázó a kiértesítéstől számított 10 napon belül panasszal élhet a pályázatkezelőnél megfelelő bizonyítékokkal alátámasztva. Az EPER Felhasználói Kézikönyv rendelkezésre áll az összes felhasználó, így a pályázók részére is. A Kézikönyv külön felhívja a figyelmet arra, hogy az EPER rendszert folyamatosan nyomon kell követnie […]” Az Eper Felhasználói Kézikönyv 5.7 pontjában az Üzenetek címszó alatt így rendelkezik: „Az EPER hivatalos kommunikációs csatornájának az Üzenetek menüpont alatt található levelezést tekintjük, mivel nem lehetünk biztosak abban, hogy e-mail-küldő rendszeren keresztül üzenetünk eljut Önhöz.”
10/ A pályázati felhívás értelmében a támogatás folyósítása két részletben, előfinanszírozás formájában történik (azaz az első részlet átutalása a támogatási szerződés aláírásától számított 15 napon belül, illetve a második részlet utalása legkésőbb április 30-áig valósul meg), míg a támogatási időszak a pályázati kiírás megjelenésétől (azaz 2011 októberétől) 2012. június 15. közötti időszakot öleli fel. A fentiek ismeretében kérem, szíveskedjék álláspontját kifejteni, mit értett a pályázat kiírója az „előfinanszírozás” tartalma alatt. 
Előfinanszírozás 2011. évi CXCV. törvény 52. §-a értelmében: (1) A költségvetési támogatás igénybevétele utólagos elszámolás melletti előfinanszírozás vagy beszámolást követő utófinanszírozás formájában történhet. (2) A költségvetési támogatás folyósítása egy összegben vagy részletekben, időarányosan vagy teljesítés arányosan történhet. 
11/ A pályázati felhívás szerint a támogatás igénylésének egyik alapfeltételeként fogalmazódott meg, hogy a pályázat olyan modellprogram továbbfejlesztését/adaptálását segítse, amely legalább két éve működik, és addigi eredményessége igazolható. Az igazolás módját a pályázat 21.2.9 pontja határozza meg, kimondva, hogy az vagy a kompetencia mérési eredmények, képesség-kibontakoztatásban, tehetséggondozásban elért eredmények, továbbtanulási és álláshoz jutási mutatók, utánkövetési dokumentumok közül kettőnek a csatolásával, vagy külső független szakértő véleményével lehetséges. Kérem, szíveskedjék névszerinti felsorolással tájékoztatni, hogy a benyújtott (ezen belül külön is a nyertes) pályázatok között hogyan oszlott meg az igazolás módja, illetve milyen ismérvek alapján ítélték meg azok elfogadhatóságát.
A pályázatok formai ellenőrzésénél a kért és csatolt dokumentumok meglétét ellenőrizte az Alapkezelő, az előértékelők és a Bírálati Bizottság tagjai pedig a Pályázati felhívás 19. pontjában jelzett bírálati szempontrendszer alapján végezték az értékelést. 
A jelentés 1. számú mellékletében szereplő táblázat bemutatja a pályázók által benyújtott igazolási módokat, miszerint a pályázat olyan modellprogram továbbfejlesztését/adaptálását segíti, amely legalább 2 éve működik és addigi eredményessége igazolható.
12/ Kérem, szíveskedjék tájékoztatni arról, hogy a pályázaton keresztül megvalósított modellprogramokat milyen formában kívánja közzé tenni, illetve a pályázati felhívás 7. a) pontjában hivatkozott módszertani információs adatbázis létrehozása jelenleg milyen szakaszban van, milyen formában és hol érhető el az adatbázisba bekerült programok létrehozójának, továbbá kívülállóknak.
Az Alapkezelő a 2012. július 15-i beszámolók megküldését, azok ellenőrzését és teljes körű elfogadását követően azok eredményeit, valamint a megvalósított modell programokat honlapján közzéteszi. Az Alapkezelő az indikátorok megvalósulását folyamatosan nyomon követi, azokat feldolgozza, annak végeredményét szintén megjelenteti honlapján. A programok megvalósulásáról az Alapkezelő a közbenső és záró helyszíni szemléken tapasztaltak alapján bizonyosodott meg.
Az Emberi Erőforrás Támogatáskezelő honlapján fellelt információk szerint 2012. szeptember 27-én Budapesten megvalósult a projekt záró rendezvénye, amely napnak a célja volt, hogy összegezze az ISK-HALO-11 (A halmozottan hátrányos helyzetű gyerekek felzárkózását segítő, modellértékű iskolai és iskolához kapcsolódó innovatív programok fejlesztésének támogatása) program szakmai, pénzügyi megvalósulásával kapcsolatos legfontosabb tapasztalatokat, illetve a 3 pályázó beszámolt programjaik életútjáról. 
Továbbá az Emberi Erőforrások Minisztériuma Emberi Erőforrás Támogatáskezelő honalapján 4 nyertes pályázó jó gyakorlata található meg.
13/ Válaszában szíveskedjék kitérni arra is, hogy a jelenleg vizsgált pályázat során a nyertes pályázók az Alapkezelő által az elmúlt 3 évben más pályázatokra nyújtottak-e be eredményes pályázatokat, és ott milyen támogatásban részesültek.
Az Alapkezelő által az EPER-ben nyilvántartott, az utóbbi 3 évben a nyertes pályázók adatait közölte.

II. Nyertes pályázók:
1/ Csete Balázs Általános Iskola (Jászkisér) igazgatója bemutatta intézményét, ahol az érintett települések lakossági összetételéből adódóan tanulóik több mint 40 %-a halmozottan hátrányos helyzetű. Ez nyilvánvalóvá teszi, hogy a tanulók szociális és gazdasági okok miatt egyaránt hátrányt szenvednek, s az iskolának minden tekintetben kötelessége felelősségteljes döntésekkel lehetőségeihez mérten olyan szakmai programot megalkotni, amely csökkenti a hátrányokat, egyúttal segíti a tehetségek kibontakozását, különös tekintettel a roma származású tanulókra. 
A pályázat benyújtásánál könnyebbséget jelentett, hogy az alap „Nyitott iskola” projektet már évek óta működtetik saját erőből, így nem okozott gondot ennek kibővítése. 
Jelentős hátrányt az eljárás elhúzódása sem jelentett, azonban voltak olyan rendezvények, melyek színvonalasabbak, szerteágazóbbak lehettek volna, amennyiben az eljárás a kiírtaknak megfelelő időben lezárul. 
Az intézmény már sok pályázatban vett részt, ezért szem előtt tartották, hogy amennyiben nem nyer a pályázat, a projektet akkor is meg tudják valósítani saját anyagi erőforrásaik lehetőségeihez mérten, esetleg szűkített formában. A megvalósításból kimaradt volna a zánkai táborozás, klubhelység kialakítása, berendezése, eszközbeszerzések, és továbbképzések. A február végi pozitív elbírálásnak köszönhetően a fent említett programelemek, ha nem is az eredetileg tervezett időpontban, de még a pályázat időtartama alatt megvalósításra kerültek. Az intézmény vezetősége által tartott ellenőrzések, a márciusi indikátorok, valamint a szülői, tanulói visszajelzések alapján a programot sikeresnek értékelte. 
Az igazgató pozitívumként említette, hogy a kissé késedelmes elbírálás után rendkívül gyors és gördülékeny volt az ügyintézés, a kapcsolattartás megfelelő, esetleges kérdésekkel segítőkész kollégákhoz tudtak fordulni. 
Az intézmény a „Nyitott szívvel – óvodától a középiskoláig gyermekeink jövőjéért” című projekttel pályázott, amelynek kezdete: 2011. október 18. és várható befejezése 2012. június 15-e. A pályázattal elnyerni kívánt összeg: 13.942.016 forint, amelyből megítéltek 13.872.016 forintot. Az EPER rendszerből a döntés indokolásánál elolvasható rész szerint „az adminisztráció költsége kicsit túlzó. Az óradíj reális, az óraszámok túlzóak. A program szerkezete megfelelő, komplex. A programhoz kapcsolódó továbbképzések összege túlzó. Nyit az óvoda és középiskola felé is. A szerződéskötéskor részletezze a megbízás…”. E pályázónál döntési kikötés is található, úgymint, a szerződéskötéskor részletezze a megbízási költség díjait és járulékait. […] Megfelelő helyre kell átcsoportosítani az adminisztrációs költségeket.”
Az iskolában 33 tanulócsoport van, a tanulók száma: 693 fő, ebből hhh 286 fő, azaz a tanulók 41,27%-a. Az iskolában a beilleszkedési, tanulási, magatartási nehézséggel küzdő tanulók aránya eléri a 27%-ot, a cigány tanulóké a 45%-ot. A pélyi általános iskola 2007 óta tagintézményként a Csetéhez tartozik. 
Pedagógiájuk lényege: az egyéni különbségekhez igazodás (differenciált tanulásszervezés, egyéni fejlesztési tervek). Használják a kooperatív és a projektmódszert is. Az iskola magyar nyelvű cigány kisebbségi oktatást folytat. Az iskola kapcsolatot tart: a szakszolgálatokkal, a civilekkel, a szülőkkel. A szülők 100%-a részt vesz a háromhavonta kötelező értékelésen és a nyílt napokon. Az iskola részt vesz az Útravaló ösztöndíjprogramban; a roma mentori rendszerrel akarják javítani a tovább tanulási mutatókat. Az iskolában nyitott iskola, pályaorientációt támogató; iskolai környezeti csoport (IKCS); módszertani adaptációt támogató; óvoda-iskola, alsó-felső, iskola-középiskola átmenetet segítő IPR-fejlesztő munkacsoportok működnek. A helyi IPR-t az oktatási hivatal ellenőrzése (2008) példaértékűnek minősített. Az iskolában kompetencialapú oktatás folyik. Az iskola kiépítette a „Comenius I. intézményi modellt. 
Együttműködő partnereik az Alapszolgálati Központ Családsegítő Szolgálata, a Napköziotthonos Óvoda (ahol a roma gyermekek aránya már eléri a 60%-ot), a Jászkiséri Etnikai Szervezet, a Diákönkormányzat és a Mészáros Lőrinc Gimnázium, Szakképző Iskola és Kollégium.
A pályázat Helyzetelemzés című része szerint a térségben magas a munkanélküliek és a roma népesség aránya. Jászkisér nagy roma populációval rendelkezik. Ez a közösség jellemzően elszegényedett, alacsony iskolai végzettséggel rendelkező, nyelvét, hagyományait nem ápoló, gyakran túl fiatalon élettársi kapcsolatra lépő, deviáns magatartási megnyilvánulási formákat (pl. bűnözés) is gyakran felmutató személyekből áll. 
A hhh, ill. a roma tanulók nagy többségének az iskolai teljesítménye gyenge, magas körükben a hiányzások aránya. Az iskolában 2007 óta folyik képesség-kibontakoztató és integrációs felkészítés. A nyitott iskola programja a bandázást, csellengést korlátozza azzal, hogy a szülők munkanélkülisége miatt a napköziből kieső gyermekek számára programokat kínál. Ezt továbbfejleszteni akarják.
A program megvalósításához szükséges személyi feltételek adottak: jól képzett, agilis 51 fős testület. Minimum egy, de a többség több modern pedagógiai módszertani képzése vett részt.
Az elsődleges célcsoport az óvodás- és iskoláskorú, hhh és roma származású tanulók. Ezen kívül a középiskolába továbblépő gyermekek, ill. az iskolarendszerből végzettség nélkül kikerült fiatalok. Másodlagos célcsoport a szülők, az iskolával kapcsolatban álló hatóságok és civilszervezetek, a település lakossága.
A roma gyermekek, tanulók, fiatalok bevonását szolgáló intézkedések keretében az iskola több (két HEFOP, egy TÁMOP, két TIOP) pályázatot nyert integráció, differenciált tanulásszervezés, kompetenciaalapú oktatás témakörben. Biztosítja a hhh, sni, btmn tanulók esélyegyenlőségét, és roma kisebbségi oktatást is folytat.
A bevonás érdekében az iskola kapcsolatot ápol a szakszolgálatokkal, a civilszervezetekkel, a szülőkkel. Oktatásszervezési módszereit az integrált oktatáshoz igazítja. Nyitott iskola programot és mentor-programot működtet, három kompetenciaterületet (szövegértés, matematika, szociális kompetencia) kiemelten gondoz.
Az iskola eddigi és megismert eredményei alapján várható, hogy a cigány lakosság támogatni fogja a jelenlegi projektet is. A projektet és az abban való részvételt a honlapon, szülői értekezleteken, családlátogatások alkalmaival propagálják. A tájékoztató munkába bevonják a családsegítő munkatársait is.
A projekt általános célja a hhh tanulók felzárkózásának a segítése, a sikeres élet esélyeinek a javítása körükben. Közvetlen célja a mérhető tudásszint-javulás, az együttműködési hálózat működtetése, a „nyitott iskola” gyakorlatának a kibővítése az óvoda és a középiskola felé, a saját fejlesztésű eszközök elérhetővé tétele más iskolák számára, a gyermekek az iskolát elfogadják és sikeresebb egyéni előrehaladást érnek el.
A projekt fenntarthatóságát szolgáló eszközök között megjelenik, hogy az összetartozás-érzés a projekt lezárulta után sem fog elmúlni, további motivációt fog jelenteni a munkában. „A fenntarthatóság komoly akadálya lehet az anyagi háttér, mert a fenntartó egy ilyen komplex projektet nem tud fenntartani. Talán lesz állami forrás. A tapasztalatokat összegző, záró megbeszélés remélhetőleg sok ötletet ad majd a fejlesztéshez.”
A projekttel megvalósuló tevékenységek a klubhelyiség kialakítása a megfelelő körülmények biztosítása érdekében és a szakmai program, amely több alprojektből áll:
a.	„Nyitott iskola” (gyöngyözés, agyagozás, varrás, stb és a másnapra való felkészülés összekapcsolása).
b.	„Nyitott kapuk” a szülők bevonása (nyitott foglalkozásokkal, családlátogatásokkal, elégedettségük mérésével, véleményük felszínre hozásával).
c.	„Nyissunk a középiskola felé!” (Kommunikációs tréning, pályaorientáció, közös zenélés, „az öregek meséi”, jogról fiataloknak érthetően, családtervezés, stb.).
d.	„Nyissunk az óvoda felé!” (Óvodások mikrocsoportos fejlesztése, hátránykompenzációt szolgáló foglalkoztató füzet kifejlesztése.)
e.	„Nyitott vagyok” az Útravaló Programból kimaradtak számára való mentorálás.
f.	„Nyílik a háló!” a program megyei szintű disszeminációja.
A módszerek között olyan délutáni és hétvégi (képességfejlesztő, tanulási technikákat javító, tehetséggondozó, szabadidő-kultúrát gazdagító) programokról van szó, amelyek tanulásra serkentenek: „a tanulás pozitív töltést kap”. Törekednek arra, hogy sok legyen a manuális tevékenység, a művészeti foglalkozás, a drámajáték. Hangsúlyt kap a szociálisellátó-rendszerekkel való kapcsolat. A projekt egészét áthatja az interkulturális szemlélet.
A pályázathoz csatolt eszközlista szerint játékokat, sportszereket, írószereket, kézműveskedéshez szükséges eszközöket, konyhai ismeretek keretében gáztűzhely, evőeszközöket és étkészletet jelöltek meg.
A projekt várható eredményei:
·	bevont tanulók száma 600, ebből hhh 287, roma kb. 300,
·	családlátogatások száma: 1200,
·	szülők bevonásával zajló programok száma 18,
·	közösségi rendezvények száma 18,
·	hiányzások csökkentése 5%,
·	tanulmányi átlageredményüket javító tanulók aránya 5%,
·	iskolán kívüli programokban részt vevők száma 320,
·	továbbképzés 51 pedagógus számára.

2/ A Don Bosco Általános Iskola, Szakiskola, Szakközépiskola és Kollégium (Kazincbarcika) igazgatója tájékoztatást nyújtott az iskola körülményeiről: az iskolában magas a halmozottan hátrányos helyzetűek aránya, ami szakiskolai tagozaton még hatványozottabban jelenik meg. Az iskolaháló pályázat segítséget és lehetőséget teremtett, a már működő Don Bosco-i pedagógia elemeinek továbbfejlesztésére, kibővítésére, a családi rendezvényeken keresztül a szülők bevonására az iskola életébe. A közösségi programok, kirándulások melyeket az iskola saját költségvetéséből nem tudott volna finanszírozni, meghatározók a beszűkült térben élő diákok számára, új távlatokat nyit és közösségformáló erővel hat.
Összességében a megvalósított pályázat, a finanszírozott programelemeinél fogva, pozitív hatást fejtett ki a halmozottan hátrányos helyzetű diákok integrációjában. Létrejöhetett egy olyan családias légkör, melyekben a halmozottan hátrányos helyzetű tanulók szociális hátrányainak kompenzálásával biztosítani tudták a tehetségek kibontakoztatását, a tanulók felzárkóztatását, ezt szervesen kiegészíti az irányított hasznos szabadidő eltöltés a kulcskompetenciák fejlesztésére alapozva. Csökkentek az iskolai hiányzások, nőtt az évfolyamvesztés nélkül továbbhaladó halmozottan hátrányos helyzetű diákok száma. 
Az igazgató arról is beszámolt, hogy a pályázat teljes időtartama alatt az Alapkezelő munkatársai telefonon és elektronikus úton is készségesen, rövid időn belül megválaszolták a kérdéseiket és pontos útmutatásokkal segítették a projekt megvalósítását. 
A Szalézi Szent Ferenc Társaság (Budapest) által fenntartott egyházi oktatási intézmény a „Hittel-Humorral-Hatékonyan” című pályázatával nyert támogatást. A projekt kezdete: 2011. november 17., vége: 2012. június 15. Támogatásként igényelt összeg 27.145.900 forint, amelyből megítéltek 12.924.613 forintot. Az EPER szerinti döntés indokolásánál többek között szerepel, hogy az egyes programok túlzóak, ezért az egyedileg tervezett programok túlzónak tartott költségvetését korrigálták.
A pályázat adatai szerint az iskola tanulóinak száma: 609, ebből 249 fő, azaz az összes tanuló 40,88% hhh.
A pályázó 1993-ban kezdte a működését Kazincbarcika-Herbolya telepen a város peremén, a 2008/2009-es tanévben került a város központjába. A roma diákok aránya megközelíti a 70%-ot, nagyrészük hhh.
A pedagógiájuk alapja a „Don Bosco-i módszer”, ami állandó segítő jelenlétet jelent; a minden pillanatra kiterjedő szerető felügyelet megelőzi a rosszat. Az iskola feladatának tekinti a roma fiatalok befogadását, az együttélés modellértékű megteremtését. Szükségesnek látja az iskola a diákok egyéni igényeit kielégítő alternatív oktatási stratégia meghonosítását. A kooperatív tanítási-tanulási technikák elsajátításához a tanári team módszertani hiányosságainak pótlására van szükség.
A Helyzetelemzés szerint a térség magas munkanélküliséggel küzd, a népesség jelentős hányada az „átlagtól leszakadva él.” Kiemelt probléma az alulképzettség, a „segélyből élés” mentalitása, a szülői háttér megfelelő gondoskodásának a hiánya. Gyakori a szülők alkoholizálása, a család „rendezetlen” életmódja. A család nem biztosít pozitív példát a tanulással kapcsolatban. Mindezek miatt a tanulók iskolai kudarcai teljesen érthetőek. Ez végső soron kirekesztettség-érzethez és az iskolával szembeni ellenségességhez vezet. A roma családokban idegen az iskola szabályozott világa, a roma házasodási hagyományok miatt nehéz eljutniuk az iskola befejezéséig. A romák közül sokan azért választják ezt az iskolát, mert „úgy tudják, ez a romák iskolája, itt elfogadnak mindenkit.” 
Az iskola személyi feltételei a pályázat megvalósítására alkalmasak, „több kolléga több tíz éves, de a kollégák 70%-a is több éves tapasztalattal rendelkezik a halmozottan hátrányos helyzetű és roma származású fiatalok képzésében és oktatásában.” 
A közvetlen célcsoport a szakiskola általános műveltséget megalapozó szakaszában tanuló 167 diák, akiknek min. 40%-a hátrányos helyzetű. A közvetett célcsoport ezen tanulók szülei, családja, a tanári kar, a számukra szolgáltatást nyújtó szakemberek, az iskola valamennyi tanulója és dolgozója. Az iskola köztudottan esélyteremtő intézmény, ezért a roma tanulók szívesen mennek oda tanulni jelenleg is.
A roma tanulók bevonására tett intézkedések:
a)	Az iskolában dolgozó roma származású pedagógusokat állítják példaként a szülők elé.
b)	A roma fiatalok számára vonzó oktatási formákat és programokat szerveznek. 
c)	Az iskola kapcsolatot tart fenn a térség cigány kisebbségi önkormányzataival, a pedagógiai szakszolgálatokkal, gyermekjóléti szolgálatokkal.
A projekt célja: a hhh gyermekek felzárkóztatásának, integrációjának a javítása, hogy az egész életen át való tanulást megalapozzák, miáltal növelhető a társadalmi beilleszkedésük esélye.
A program fenntarthatóságát biztosítják a felújított tantermek, családias légkör; kulturális, sport és képesség-kibontakoztató eszközök; a kooperatív tanulási technikák mindennapokba való beépülése; a továbbképzések útján a tanárok alkalmasabbá válnak a feladatok ellátására. 
A projekttel megvalósuló tevékenységek és módszerek:
a/ A Don Bosco-is módszer továbbfejlesztése, úgymint: „kihelyezett” szülői értekezletek, családlátogatások, asszisztencia (a pedagógus a gyerekek között van a tanórák között is, aki bevon, fejleszt, konfliktust kezel, informatikai eszközöket rendelkezésre bocsát, a pedagógus, a közösség tagjaként, részt vesz a tanulók tanórán kívüli életében is). Ide tartozik a kooperatív fejlesztési technikák alkalmazása, amelynek gyakorlatát hospitálás útján sajátítanák el a Szent Martin Szakképző Iskolában, valamint az Oratórium is, amelynek keretében játékos délutáni tanulás heti két alkalommal heti két csoportban 2-2 órában, négy pedagógussal. Az oratórium során fejlesztőjátékokat alkalmaznak és ötvözik a tanulást a sporttal. Szerveznek mentálhigiénés programokat külső szakértők bevonásával, pedagógus-továbbképzéseket, hat-hat kirándulást és vetélkedőt, gitár és táncoktatást, Don Bosco napi ünnepséget és családi napot. 
b/ Jó gyakorlatok, amelyeket kilenc témakörben dokumentálnak.
c/ Iskolabútorok beszerzése a csoportmunka segítéséhez.
d/ Terem-felújítási munkák.
A pályázathoz csatolt eszközlista alapján beszerezni kívánt eszközök között sporteszközök és iskola bútorok találhatóak.
A projekt várható eredményei:
·	bevont tanulók: 167 fő, ebből hhh 67 fő, roma 134 fő,
·	családlátogatások: 72,
·	szülők bevonásával zajló programok: 6,
·	közösségi rendezvények: 13,
·	hiányzások csökkentése: 20%,
·	tanulmányi eredményt javító tanulók: 20%,
·	iskolán kívüli programokat látogató tanulók: 40 fő,
·	továbbképzésen részt vesz: 10 fő. 

3/ Gandhi Közalapítványi Gimnázium és Kollégium (Pécs) projektvezetője a 2011/2012-es tanévben elnyert Iskolaháló pályázattal elért célokat ismertette. A pályázat segítségével ki tudtak teljesedni azok a programok, amelyek már korábban is működtek, ám forráshiány miatt nem voltak olyan magas színvonalúak, mint az idei tanévben. A modellé válás útja így könnyebb lett, létre jöhetett az 5 részből álló tanulmánykötet, amely bemutatja a cigányok kultúráját, szokásait, történelmét, művészetét, irodalmát. A modellé váláshoz a tanulmány segítséget nyújt abban, hogy más intézmények pedagógusai és egyéb intézmények dolgozói, akik romákkal kerülnek kapcsolatba, megértsék és elfogadják a népcsoportot. 
A nyitott programok keretében két iskolai nyílt napot tartottak, ahol a leendő diákokat tájékoztatták a Gandhi Gimnáziumról, akik megismerhették a kollégium és a gimnázium épületét, a gimnázium egyedülálló rendszerét. Lehetőség nyílt a Szülők Napja rendezvény évek óta nagy sikernek örvendő programjának nagyobb szabásúvá tételére, a diákok elé példaként állítható előadók meghívására.
A gimnázium hagyománya a Roma Kultúra Napja rendezvény, a Diák Önkormányzat Napja, az Egészségnap nagyobb szabású megrendezését a pályázat tette lehetővé. A Ki-Mit-Tud-on pedig a diákok megcsillogtathatták a tudásukat, amelyért az intézmény elismerését kis értékű ajándékokkal fejezte ki. 
Rendeztek rajzpályázatot, ahol a diákoknak az intézmény néhai igazgatóját Bogdán Jánost kellett lerajzolniuk, a műalkotásokat az új közösségi térben kiállították és az alkotásokat díjazták. 
Szerveztek továbbképzések, ennek keretében új tanulási technikák címmel külső szakember vezetésével 12 órás továbbképzésen vettek részt az iskola pedagógusai. Az iskola 5 pedagógusa pedig belső képzés keretében a pedagógusoknak a cigányság életét bemutató témákban tartott előadásokat. A tananyagfejlesztés érdekében digitális tananyagokat szereztek be több tantárgyból. 
A Roma Café keretében az egész intézmény ellátogatott a Felsőörsi Snétberger Intézetbe, ahol diákjaik is megmutathatták tehetségüket, illetve színvonalas előadásokat élvezhettek. Az iskolai projektnap további részében az intézmény ellátogatott a Tihanyi Apátságba, illetve a Keszthelyi Festetics kastélyba. 
Az iskolaháló keretében lehetőség nyílt arra, hogy a diákokkal 48 órában pszichológus foglalkozzon, a diákok nagy elégedettségére.
A tehetséggondozás a Gandhi Gimnázium egyik főfeladata. A hagyományőrző együttes modernizálását a pályázat segítségével hajtották végre, új és modern hangszereket, egyéb technikai eszközöket vásároltak. Emellett a sportolóknak új mezeket, új labdákat szereztek be. 
A kollégiumban kialakítottak olyan közösségi teret, ahol a diák a tanár és a szülő nyugodtan le tud ülni, beszélgetni. A nevelési célzattal eszközöket vásároltak a diákok részére, amelyek benntartják a délutáni esti órákban a diákokat, nem lógnak ki, nem kallódnak a városban, így tudnak TV-t nézni, (filmet), egy szomszédos helyiségben zenét hallgatni. A terem előadások, tárgyalások megtartására is alkalmas. A termek tatarozása is megoldódott a pályázatnak köszönhetően. 
A pályázat alkalmával lehetőség nyílt a hhh-s gyerekek családjainak meglátogatására, amelyet az osztályfőnök- nevelő páros végzett. 
Kibővítették az iskolalátogatásokat, melynek célja 7., 8. osztályos tehetséges diákok toborzása volt.
A pályázatból finanszírozták a szülői tanács működését, illetve az év végi tanulmányi eredmények díjazását is.
Az intézmény az „iskola-háló kivetése” – az iskolán kívüli aktivitások erősítése a Gandhi Gimnázium című pályázatával nyert, a projekt megvalósításának időtartama 2011. október 18-a és 2012. június 15-e közötti időszak.
A pályázó által eredetileg megjelölt támogatási összeg 29.959.080 forint, a megítélt összeg pedig 14.729.080 forint. Az EPER-ben szereplő döntés indokolása többek között rögzíti, hogy a program „nincs konkretizálva, hogy kik, mennyi ideig dolgozzák ki az anyagot, így nem megállapítható a tervezett költség indokoltsága.” 
Az iskola Európa első cigány nemzetiségi, érettségit adó intézménye. A Gandhi Alapítvány 1992-ben jött létre, az iskola 1994-től működik. Az Alapítvány jogutódja 1996-tól a Gandhi Közalapítvány.
Az iskola roma nyelvet nyelvoktató típusban oktató gimnázium és kollégium. A tanulók kötődnek népükhöz és kultúrájukhoz. Az iskola támogatja az tanulók társadalmi integrációját, sikerhez juttatja őket, nyelvi és kulturális identitásukat megerősíti. 
Tanulóinak száma 176 fő, ebből hhh: 73 fő, tehát az összes gyerek 41,47%-a halmozottan hátrányos helyzetű. A projektbe bevonni tervezett tanulók aránya 91%. A pályázat célja: a működő program továbbfejlesztése.
A helyzetelemzés feltárta, hogy a gimnázium érettségire és továbbtanulásra készít fel komplex, nemzetiségi programjával. Az ide kerülő gyermekek 90%-a hátrányos helyzetű, a hhh tanulók aránya meghaladja a 40%-ot. Olyan általános iskolákból érkeznek, amelyek alacsony pedagógiai hatásfokkal működnek. Lakóhelyük többnyire kistelepülés, illetve hh térségekhez tartozó település. Jellemző a többgyermekes családmodell, illetve a családok többsége mélyszegénységben él és alacsony iskolai végzettségű. Az intézmény ezek miatt lépett be a Halmozottan Hátrányos Tanulók Arany János Kollégiumi Programjába, valamint segíti a tehetséggondozást sok iskolán kívüli programmal, tehetségműhelyt tart fenn. Az iskolai programok a szülők előtt nyitottak. 
A projekt célcsoportja valamennyi nappali tagozatos gimnazista, összesen 176 fő. Többségük kollégista, szociálisan rászoruló, roma (ezen belül: beás), roma nyelvet beszélő. A hátrányok oka részben a rászorultság, részben a kétnyelvűség.
A projekt célja és elvárt eredményei a jelenleg is modellértékű program továbbfejlesztése, a tanulmányi eredmények és a továbbtanulási mutatók javítása +5%-kal, a tanulói és szülői aktivitás növelése. Bevonni tervezett tanulók száma: 160 fő, ebből 65 fő hhh, roma 155 fő, a tervezett családlátogatások száma 49, közösségi rendezvények száma 8, valamint a hiányzások csökkentése 5%-kal. Iskolán kívüli programokba 100 főt kívántak bevonni, valamint a továbbképzésen a teljes tantestület (22 fő) részt vesz.
A projekt fenntarthatóságát biztosítja az iskola, a program, a modell és az elért eredmények megfelelő kommunikációja, vagyis hogy a HH Tanulók Arany János Kollégiumi Programja monitorozott program, iskolalátogatásokkal, konferenciákon való részvétellel, honlapon át, bemutatkozó film segítéségével.
Tevékenységek: családlátogatások; iskolatátogatások (toborzás), tehetséges roma gyermekek felkutatása; a tanulók számára személyiségfejlesztési, tanulás-módszertani szakértő biztosítása, pályaorientációs tanácsadás; több iskola, családi program; tanórán kívüli tehetséggondozáshoz eszközök beszerzése; Roma Cafe, ahol roma származású közéleti személyek beszélnek életútjukról. A pályázat eszköz listáján nagyképernyős televízió, DVD lejátszó, Hi-fi lejátszó, fotelek, kanapék, székek és asztalok, zárható szekrény, függöny és karnis szerepel.
Módszerek: kreatív szabadidős tevékenységek, szocializációt segítő tanórán kívüli programok megteremtése (14-15 szakkör, Gandhi Hagyományőrző Egyesület, zene és drámaórák), szülői aktivitás fokozása: utazási költségük megtérítése; továbbá kapcsolati háló szélesítése: egy tananyag és egy film távolabbi települések iskoláiba való eljuttatatása, ill. más iskolák képviselőinek a meghívása révén.
4/ Szent Benedek Gimnázium és Szakképző Iskola miskolci tagintézményének igazgatója mutatta be a pályázaton való indulás körülményeit.
Az intézmény 2009. szeptember 1-jén alakult, tagintézményként működik, fenntartó a Magyar Bencés Kongregáció Pannonhalmi Főapátság, további tagintézmények Budapesten, Szegeden és 2011. év szeptemberétől Budaörsön találhatóak. A többi tagintézményben a nappali képzés mértéke nem releváns, ezért a program megvalósításának helyszíne Miskolc, ahol az iskola a Vasgyárban, a számozott utcák és Lyukóbánya, a város legjelentősebb szegregátumai közelében van. Az iskolába megközelítőleg fele-fele arányban járnak vidéki és miskolci tanulók. Vidéki tanulók jelentős része a megye hátrányos helyzetű településeiről, kistérségeiből 48 településről érkezik. 
A miskolci tagintézmény azzal a céllal alakult, hogy felkarolják a hátrányos és halmozottan hátrányos helyzetű tanulókat. Hátrányos és halmozottan hátrányos helyzetű tanulóink száma évről évre emelkedik. A hátrányos helyzetű tanulók felmérése az ingyen tankönyv jogosultság igazolása miatt reális képet mutat 2009/2010-es tanév 48 fő, 2010-2011-es tanévben 102 fő, 2011/2012-es tanév 119 fő. A halmozottan hátrányos tanulók száma nem tükrözi a valóságos helyzetet, ugyanis az igazoláshoz szükséges papírokat az iskola nem kapja meg a hivataloktól, a jegyzőktől. Becslésük szerint a roma tanulók aránya nappalis osztályokban 50%, a 9. évfolyamos osztályokban 70%. 
A tagintézmény-vezető hangsúlyozta, hogy a magas osztálylétszámok miatt nincs lehetőség az egyéni odafigyelésre, foglalkoztatásra. 
A pályázati eljárás a tagintézmény-vezető véleménye szerint elhúzódott, hiszen 2011. november 17-éig kellett benyújtani a pályázatot, az elbírálás eredményéről pedig 2012. március 9-én értesültek. Ezt követően újabb várakozási szakaszok következtek a hiánypótlásra vonatkozó értesítés, majd a hiánypótlás benyújtása, elfogadása és a szerződés megkötése között, amelyre a kapott tájékoztatás értelmében 2012. május 7-én került sor. Ezt követően tudtak csak megbízási szerződéseket kötni, illetve számlákat befogadni. A fenti okok miatt a szakmai megvalósításra is rövidebb idő jutott, de sikerült az eltervezett programot maradéktalanul megvalósítani.
A Szent Benedek Gimnázium és Szakképző Iskola pályázatának címe HISZEM-háló, megvalósulásának tervezett időtartama 2011. december 1. és 2012. június 15. 
A pályázattal elnyerni kívánt összeg 16.096.850.- forint volt, míg a megítélt összeg 8.331.700 forint. Az EPER döntés indokolási része elemzi az egyes projekt elemek miatt levont forrásokat. A pályázó saját forrást és államháztartásból származó támogatást nem jelölt meg. 
Az intézményben tanulók száma: 218 fő, ebből hhh 88 fő, vagyis a tanulók 40,3%-a, a projekt szerint tervezett bevont gyermekek, tanulók aránya 70%.
Az iskola a 2010/2011-es tanévben a 9. évfolyam három osztályából kettőt „felzárkóztató” osztályként jelölt meg. A 2011/2012-es tanévben nappali szakiskolába 144 fő, nappali szakközépiskolába és gimnáziumba 92 fő járt, esti képzésre pedig 70 fő. A 9. évfolyamon élelmiszer és vegyi áru eladónak (ÉVE) 39 fő tanul, évismétlő 11, roma származású 27, hh/hhh 33/2, sni 2, bejáró 25, kollégista 1, helyi lakos 13. 
A projekt célcsoportjába tartoznak (közvetett módon) az ÉVE osztály tanulóinak a szülei és az osztályt tanító pedagógusok, valamint egyéb szakemberek, akik az iskola által jelzett problémákat kezelik. Felmenő rendszerben kívánják bővíteni a célcsoportot.
A partner intézmény a Miskolci Egyetem BTK Tanárképző Intézete. Az intézet mellett működő „Tehetségpont” elindította az „Útkereső Iskolák” projektet, hogy segítse a hhh gyermekek nevelése terén fellelhető jó gyakorlatok terjesztését. (E mellett támogatást nyújt a miskolci roma szakkollégiumnak.) Az intézet létrehozta a HISZEM (Hátrány és Iskola Szakmai Műhely) tevékenységet, mely remélhetőleg regionális szinten fogja segíteni a hátrányos helyzetű tanulókkal foglalkozó iskolák munkáját a későbbiek során. (A Szent Benedek miskolci tagintézménye ettől a kapcsolattól módszertani megújulást vár.)
A hejőkeresztúri IV. Béla Általános Iskola és Napköziotthonos Óvoda ugyan formálisan nem volt partner a pályázat benyújtásában, de a gimnázium itt ismerkedett meg a náluk bevált „komplex instrukciós programmal” (KIP). A pályázathoz csatolt és a Magyar Tudományos Akadémia Pszichológiai Kutatóintézetének főmunkatársa által jegyzett nyilatkozat értelmében a hejőkeresztúri iskola által kidolgozott tanítási modell a heterogén csoportok tanítására, szocializációs folyamatainak segítésére kiváló módszer, aminek beválását több szempont érvényesítésével (igazolatlan hiányzások száma, továbbtanulási mutatók), kompetenciamérés, stb.) évente visszatérően vizsgálják.
A Szent Benedek a KIP módszertanát akarja átültetni a középiskolák viszonyokra, s ebből egy modellként használható programot kidolgozni. Tehát nem a KIP átvételéről, hanem a középiskolás viszonyoknak megfelelő adaptálásáról van szó. A Szent Benedekben a KIP adaptált bevezetésére a 2011/2012-es tanévben került sor egy évfolyam egyetlen osztályán, a tanítási órák 20%-ában!
A helyzetelemzés a következő problémákra mutatott rá. Magas a lemorzsolódási arány, a tanulmányi eredménytelenség, a magatartási, fegyelmezési gondok, jellemző a szülői együttműködés hiánya, a tanulók higiéniás viszonyai elégtelenek, jellemzőek az egyszülős családok, és a magas osztálylétszámok.
A projekt megvalósításába bevonták a roma önkormányzatot, a jegyzőt, az ifjúságvédelmi és szociális intézményeket, a hasonló problémákkal küzdő két másik iskolát, az érintett plébániákat. Szülőket kérnek fel osztályfőnöki órákon való ismeretátadásra, szülő-diák-tanár napot szerveznek, családi délutánt rendeznek, sikeres roma fiatalokat hívnak meg, kortárs segítő csoportot szerveznek. Civil együttműködést alakítanak ki három egyesülettel.
A projekt célja a hh/hhh tanulók felzárkózásának a segítése, lemorzsolódásuk csökkentése, iskolai sikerességük javítása, a közösségben betöltött státuszuk emelése.
Alkalmazni kívánt módszerek a kéttanáros módszer a KIP-es órákon, tanárok 30 órás továbbképzése, külső kapcsolatok javítása, Generációk Közötti Párbeszéd Projekt szervezése, műhelymunkák módszertana (háztartás műhely, kézműves műhely, viselkedés-túra.
A projektbe bevont tanulók száma: 165 fő, ebből hhh 88 fő, roma 98 fő. 
A pályázathoz csatolt beszerzendő eszközlista szerint a pályázó kávé-teafőző, elektromos rezsót, robotgépet, edénykészletet, IKEA startbox készletet, tálalóedényeket, asztalterítőt, vágódeszkát és fakanalakat jelölt meg.

A vizsgálat megállapításai
I. A hatáskör tekintetében
A feladat- és hatáskörömet, valamint ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságaimat az Ajbt. határozza meg. A törvény 18. § (4) bekezdése szerint az alapvető jogok biztosa a hatóságok tevékenysége során felmerült, az alapvető jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében hivatalból eljárást folytathat. A hivatalból indított eljárás természetes személyek pontosan meg nem határozható, nagyobb csoportját érintő visszásság kivizsgálására vagy egy alapvető jog érvényesülésének átfogó vizsgálatára irányulhat.
A 18. § (2) bekezdése a) pontja alapján hatóság az a közszolgáltatást végző szerv – függetlenül attól, hogy milyen szervezeti formában működik – amely állami vagy önkormányzati feladatot lát el, illetve e feladat ellátásában közreműködik.
Az Útravaló Ösztöndíjprogramról szóló 152/2005. (VIII. 2.) Korm. rendelet 11/A. § rögzíti, hogy a hátrányos helyzetű tanulók iskolai előmenetelének biztosítása érdekében a pályáztató szerv Iskola-háló programot szervez, amelynek célja, hogy olyan innovatív elemeket és eszközöket támogasson, amelyek alkalmazásával a nevelési-oktatási intézmény alkalmassá válik az iskolai lemorzsolódás csökkentésére, továbbá elősegíti a halmozottan hátrányos helyzetű tanulók sikeres iskolai és későbbi munkaerő-piaci eredményességét a minőségi és motiváló pedagógiai munka feltételeinek támogatásával. A Korm. rend. 2. § (1) bekezdés b) pontja értelmében a Wekerle Sándor Alapkezelő, míg a 11/A. § (4) bekezdése alapján az Iskola-háló program működtetése a KIM feladata. Az Iskola-háló program forrása a Magyar Köztársaság éves költségvetéséről szóló törvény Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezetében meghatározott előirányzat.
A fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának szabályairól szóló 12/2011. (III. 30.) KIM rendelet (Rendelet) 85. § (5) bekezdése értelmében a Roma ösztöndíj programok megnevezésű előirányzat felhasználásában pályázati úton nyújtott támogatás esetén lebonyolító szervezetként az Alapkezelő működik közre.
Az egyes költségvetési szervek központi hivatali jogállásáról szóló 259/2010. (XI. 16.) Kormányrendelet értelmében az Alapkezelő önállóan működő és gazdálkodó központi költségvetési szerv. Feladata a KIM fejezeti kezelésű esélyegyenlőségi, roma integrációs és felzárkózási pályázatok, támogatások, valamint az ösztöndíjprogram szakmai lebonyolítása.
A fentiek alapján megállapítom, hogy az Alapkezelő állami feladat ellátásában közreműködő szerv, így az ügy tekintetében az ombudsman vizsgálati jogosultsága – az Ajbt. hatásköri szabályai értelmében – egyértelműen fennáll. 

II. Az érintett alapvető jogok és elvek tekintetében
1. Az Alkotmánybíróság már működése első éveiben elvi éllel állapította meg, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. Az Alkotmánybíróság szerint a jogbiztonság az állam kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és egyes jogszabályok világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak legyenek a norma címzettjei számra.7 Az irányadó alkotmánybírósági tézis szerint a jogállamiság elvéből folyó követelmény a közhatalom, a közigazgatás törvény alá rendeltsége: a közhatalommal rendelkező szervek a jog által megállapított működési rendben a polgárok számára megismerhető és kiszámítható módon szabályozott korlátok között fejtik ki tevékenységüket.8
2. Az Alaptörvény XV. Cikk (4) bekezdése szerint Magyarország az esélyegyenlőség megvalósulását külön intézkedésekkel segíti. A következő bekezdésben rögzíti, hogy Magyarország külön intézkedésekkel védi a gyermekeket, a nőket, az időseket és a fogyatékkal élőket. Az Alaptörvény tehát a gyermekeket gondoskodásra szoruló és külön védelmet igénylő csoportként emeli ki. A Kommentár hangsúlyozza továbbá, hogy a megkülönböztetés általános tilalma alóli kivételt jelent az Alaptörvény azon rendelkezése, amely alapján Magyarország az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedéseket is tesz. E rendelkezés értelmében az egyenlőség tartalmi megvalósulását szolgáló, az esélyegyenlőtlenség felszámolása érdekében tett pozitív megkülönböztetés megengedett.
Az esélyegyenlőség elősegítése az állam részéről egy jogi lehetőséget biztosít, ugyanakkor bizonyos, sajátos, kiszolgáltatottabb helyzetük miatt objektíve hátrányba kerülő személyek csoportjainál az állami beavatkozás nem fakultatív feladat: az állam köteles hatékony lépéseket tenni az eredendően és súlyosan egyenlőtlen helyzet felszámolására. 
Az alkotmánybírósági gyakorlat szerint az állam szabadságot élvez abban, hogy milyen módon, milyen jogi, normatív és anyagi eszközökkel teljesíti az esélyegyenlőség előmozdítására vonatkozó alkotmányos kötelezettségét, mint államcélt: figyelembe kell venni és mérlegelni lehet az eszközök megválasztásában az állam teherbíró képességét. Nem vitatható ugyanakkor, hogy az esélyegyenlőség megvalósításának – az Alaptörvény által is nyomatékosítva – a legmesszebbmenőkig eleget kell tenni a gyermekek, különösen a hátrányos helyzetű gyermekek esetében.
3. A gyermekek jogairól szóló ENSZ egyezményt az ENSZ Közgyűlése 1989. november 20-án egyhangúan fogadta el és 1990. szeptember 2-án lépett hatályba. A következő évtizedben az ENSZ tagállamok – két ország kivételével – ratifikálták. Ezzel az Egyezmény a legszélesebb körben elismert nemzetközi emberi jogi szerződéssé vált. Magyarország, mint az Egyezményt ratifikáló országok egyike,9 nemzetközi kötelezettséget vállalt, hogy érvényesíti a gyermekek alapvető jogait és gyakorlatban alkalmazza az egyezmény előírásait.
Az Egyezmény legjelentősebb előrelépése, hogy a gyermekeket személyeknek és állampolgároknak ismeri el, akik képesek arra, hogy aktív szerepet játsszanak emberi jogaik megélésében. A gyermek ily módon sokkal inkább társadalmi szereplő, semmint erőtlen és hangtalan gyámolítottja a családnak és a társadalomnak. Az Egyezmény a gyermek jogairól bevezette és hangsúlyozza azt a felfogást, miszerint a gyermekek jogokkal bíró személyek, átmenetet képezve a szükségletek kielégítésére alapozott politikától a jogok és az egyéni érdekek tiszteletén alapuló politika irányába.
Az Egyezményben részes államok, a dokumentum 24. cikkében elismerték a gyermeknek a lehető legjobb egészségi állapothoz való jogát, valamint, hogy orvosi ellátásban és gyógyító-nevelésben részesülhessen, és erőfeszítéseket tesznek annak biztosítására, hogy egyetlen gyermek se legyen megfosztva az ezeknek a szolgáltatásoknak az igénybevételére irányuló jogától.
A fenti jog teljes körű megvalósításának biztosítására, a részes államok vállalták, hogy alkalmas intézkedéseket tesznek különösen arra, hogy küzdjenek a betegség és az alultápláltság ellen, valamint tájékoztassák a társadalom valamennyi csoportját és különösen a szülőket és a gyermekeket a gyermek egészségére és táplálására.

III. Az ügy tekintetében
Az Alapkezelő, a halmozottan hátrányos helyzetű (hhh) gyerekek felzárkózását segítő, modellértékű iskolai és iskolához kapcsolódó innovatív programok támogatására a KIM megbízásából nyílt pályázatot hirdetett halmozottan hátrányos helyzetű tanulók felzárkózását segítő, modellértékű iskolai és iskolához kapcsolódó innovatív programok támogatására, mivel a PISA felmérések háttérelemzései azt mutatják, hogy a magyar oktatási rendszer az OECD országok közül egyike a felzárkózást legkevésbé biztosító rendszereknek. 
A pályázati felhívás szerint a gyerekek iskolai eredményességét nagymértékben a szülők iskolai végzettsége, foglalkozása határozza meg. Az oktatási szegregáció súlyos következményekkel is jár, mert a szegregált iskolákban és osztályokban alacsonyabb az oktatás színvonala: lényegesen kevesebb a szaktanárok által megtartott órák száma, az érintett intézmények felszereltsége is gyengébb más helyi iskoláknál és osztályoknál. Emellett nincs kellő együttműködés más ágazatokkal, így elsősorban a gyermekjóléti, gyermekvédelmi szolgáltatásokkal, kapcsolódó tevékenységet folytató civil és egyházi szervezetekkel, és nem kap kellő hangsúlyt a szülőkkel való partneri viszony sem. Mindezek következményeként az oktatási rendszer felerősíti a meglévő társadalmi különbségeket.
Az Iskola-háló pályázat célkitűzése, hogy a hhh tanulók iskolai felzárkózását, integrációját segítő iskolai és iskolához kapcsolódó modell értékű programok fejlesztésének támogatása, illetve az ilyen típusú jó gyakorlatok összegyűjtése, terjesztése, tapasztalataik elemzése, rendszerbe illesztése és – hálózati együttműködés kialakításán keresztül – elérhetővé tétele az iskolák számára. A pályázat kiemelt szempontja volt, hogy ezek a programok olyan helyszíneken valósuljanak meg ahol a leghátrányosabb rétegek aránya felülreprezentált, ahol a szükségletek, a hiányok, a szociális hátrányok súlyosan éreztetik negatív hatásukat, és ez egyaránt kihat az iskolára és a helyi társadalomra. 

A pályázati eljárás vizsgálata
a/ A 114 érvényes pályázat és a 26 támogatást nyert pályázat országos megoszlása10 21-21 pályázat Szabolcs-Szatmár-Bereg (4), illetve  Borsod-Abaúj-Zemplén (6), 16 pályázat Hajdú-Bihar (4), 11 pályázat Budapestről (3), 8 pályázat Nógrád (2), 7 pályázat Baranya (3), 6 pályázat Heves (1), 4 Tolna (0) megyéből érkezett. 3-3 pályázatot nyújtottak be Jász-Nagykun-Szolnok (1), Pest (0) és Somogy (0) megyéből, míg 2-2 pályázat Bács-Kiskun (0), Fejér (0), Veszprém (0) és Zala (0) megye, illetve 1-1 pályázat érkezett Békés, (1) Csongrád (0), Győr-Moson-Sopron (1) megyéből. Nem nyújtottak be Vas és Komárom-Esztergom megye területéről pályázatot.
b) A támogatás igénylésének alapfeltételei olyan közoktatási intézményeket célzott, ahol a hhh gyerekek/tanulók aránya az előző (2010-2011. évi) tanév adatai alapján eléri a 40%-ot, valamint a pályázatba bevonandó hhh gyerekek/tanulók aránya is eléri a 40%-ot. A pályázónak pályázatában részletesen be kellett mutatnia, hogy a roma gyerekek, tanulók, fiatalok programba történő bevonása, illetve programból történő lemorzsolódásuk csökkentése érdekében milyen erőfeszítéseket tesz.
A pályázat további feltételként választási lehetőséget biztosított, mely szerint vagy a modellprogram továbbfejlesztését, vagy adaptálását segíti, amely igazoltan, legalább két éve működik, és eddigi eredményessége igazolható. Az igazolás módját a pályázati felhívás 21.2.9. pontja határozta meg, ennek alapján az eredményességet igazolni vagy a kompetencia-mérési eredményekkel, képesség-kibontakoztatásban, tehetséggondozásban elért eredményekkel, továbbtanulási és álláshoz jutási mutatókkal, utánkövetési dokumentumokkal lehetett, ezekből legalább két elem igazolására volt szükség, vagy külső független szakértő (közoktatási szakértő, gyermekjóléti, gyermekvédelmi szakértő, országos vagy regionális kutatóintézet) véleményét követelte meg a kiírás.
A 26 nyertes pályázó közül 17-en program továbbfejlesztés típusú pályázatot, míg 9-en program adaptációra vonatkozó pályázatot nyújtottak be. A 4 kiválasztott pályázó közül a Szent Benedek Gimnázium program adaptációra, míg a többi 3 pályázó programfejlesztésre tekintettel készítette el pályázatát, amelyből 3-an szakértői véleménnyel, 1 pályázó (Gandhi Gimnázium) kompetenciaméréssel és a tehetséggondozói munkájáról szóló beszámolóval igazolta az általa választott program eredményességét.
c/ A pályázati feltétel értelmében a hhh gyerekek/tanulók arányának az előző (2010-2011. évi) tanév adatai alapján el kell érni a 40%-ot, valamint a pályázatba bevonandó hhh gyerekek/tanulók arányának is el kell érni a 40%-ot.
A 4 kiválasztott pályázó közül a Csete Balázs Általános Iskolába a 693 főből 286 fő tanuló (41,27%-a) hhh, (roma származású 45%), a pályázatba bevont tanulók száma 600 fő, ebből 287 fő hhh.
A Don Bosco intézmény 609 tanulójából 249 fő hhh, azaz 40,88%-uk, a pályázatba bevont tanulói létszám 167 fő, amiből 67 fő hhh, azaz meghaladja a 40%-ot.
A Gandhi Gimnázium tanulóinak száma 176 fő, ebből 73 fő, azaz 41,47%-uk hhh, a pályázatba bevonni tervezett 160 fő, amelyből 65 fő hhh, azaz 40,6%-uk.
A Szent Benedek intézmény összes tanulóinak száma 218 fő, ebből 88 fő hhh, azaz 40,4%, a programba bevont tanulók száma az EPER szerint 165 fő, amelyből 88 fő hhh, míg a pályázat gerincét adó KIP csak egy osztályt érint.
d/ A pályázati felhívás 6/ pontja szerint az elbírálásnál előnyt jelent, ha a program több korcsoport (pl. óvodás, általános iskolás, középiskolás korúak) számára biztosít szolgáltatásokat, amellyel a pályázat bírálati szempontrendszerének 11/ pontja szerint maximum 4 pont érhető el. Az Alapkezelő e feltételre adható pontszámok megállapításával összefüggésben a „kettős szakértés négy szem elvének” alkalmazását jelezte. Az adatokból egyértelműen megállapítható, hogy a külön-külön végzett előértékelés több ponton jelentős eltérést mutat egymástól. Míg az I. számú előértékelő 10 pályázatról mondta ki, hogy nem érint több korcsoportot, addig a II. számú előértékelő 43 pályázatról fogalmazta meg e véleményét. Hasonló különbség mutatkozik a több korcsoport értékelésénél is, az I. előértékelő 41 pályázatról mondta, hogy csak részben érint több korcsoportot, míg a másik előértékelő 27-ről nyilatkozta ugyanezt. A maximum 4 pontot érő, tehát a több korcsoportot érintő pályázat kapcsán az egyik 37 pályázatról nyilatkozott, míg a másik előértékelő ugyanezt 25 pályázat kapcsán fogalmazta meg.
Álláspontom szerint a két előértékelő jelentős véleménykülönbsége alkalmas arra, hogy a pályázatok szubjektív értékelésére vonatkozó vélelmemet erősítse. Fontos megjegyezni azt is, hogy egy előnyben részesítési szempont csak akkor játszhatott volna szerepet, ha több, azonos pontszámmal rendelkező pályázat sorsáról kellett volna dönteni.
e/ A benyújtott pályázatok bírálati szempontrendszerét keretjelleggel a pályázati felhívás 19. pontja határozta meg. Az elérhető maximális pontszám 60, amennyiben a pályázat összpontszáma nem éri el a 30 pontot, az támogatásban nem részesíthető.
A pályázatra szerezhető összesen 60 pontból a pályázati kiírás célkitűzéseihez való kapcsolódás maximum 10 pontot, a szakmai program értékelése maximum 29 pontot, a tervezett költségvetés értékelése maximum 17 pontot, továbbá a program megvalósítása szempontjából rendelkezésre álló személyi feltételek maximum 4 pontot értek.
A szakmai program keretében maximum 5 ponttal értékelték a program reális ütemezését, megvalósíthatóságát, 10 ponttal a pályázati program modellértékűségét (jól szolgálja a hhh tanulók iskolai felzárkózását, csökkenti a lemorzsolódást, illetve a program megvalósításának helyszínén roma gyerekek, tanulók, fiatalok elérésére, bevonására tett intézkedések megfelelőek-e), maximum 6 pontot értek a reális és teljesíthető indikátorok, 4 pontot ért a szülőkkel az aktív és a helyi társadalmi szereplőkkel való széleskörű kapcsolat, további 4 pontot jelentett, ha a program több korcsoportot fogott át.
A költségvetés értékelése kapcsán maximum 10 pont járt, ha a program költségvetése reális, a tervezett költségek megfelelően indokoltak, alátámasztottak voltak és nem haladták meg a pályázati felhívásban meghatározott százalékos költségkorlátokat, további 7 pontot lehetett elérni akkor, ha a tervezett költségek összhangban voltak a pályázat szakmai programjával.
A pályázati felhívás 25. pontja értelmében a pályázatok értékelését Bíráló Bizottság végzi. Az Alapkezelő tájékoztatása szerint a Bizottság 5 tagból állt, és döntési javaslatának előkészítését 3-3 fő előértékelő látta el.
Az Alapkezelő nem válaszolt arra a kérdésemre, hogy az elbírálásához a bizottságnak rendelkezésre állt-e módszertani útmutató vagy eljárási rend. A Közigazgatási és Igazságügyi minisztérium egy érvényes pályázat elutasítása miatt benyújtott kifogásra a pályázónak adott válaszában a pályázati kiírás ügyrendjének szakaszára hivatkozva adott tájékoztatást. 
Álláspontom szerint az „értékelési szempontok” nyilvános megismerhetőségének hiánya lehetőséget adott a szubjektív mérlegelésre, döntés meghozatalára 
f/ A pályázatok támogatására a Pályázati Felhívás szerint rendelkezésre álló keretösszeg 228.000.000 forint volt, amelyet időközben a pályázat kiírója (Alapkezelő) a költségvetési források maradványösszegének átcsoportosításával megemelt összesen 275.500.000 forintra. A teljes összeg a 2011. évi költségvetésben eredetileg roma ösztöndíj programokra volt előirányozva. A kifejezetten roma tanulók támogatására szolgáló pénz bekerült egy általános esélyegyenlőségi szempontú pályázatba, ezért fontos kérdés, hogy a nyertes pályázók célközönségében hány százalékban voltak roma tanulók. Mivel azonban a hhh és a roma tanulók köre nem fedi egymást, így ezzel a pályázattal a romák végső soron, felzárkóztatási lehetőségektől estek el, még akkor, is a pályázattal ténylegesen elért célközönségben magas volt romák aránya.
g/ A pályázaton elnyerhető támogatás mértéke: legalább 5.000.000 forint, de legfeljebb 30.000.000 forint lehetett. A nyertes pályázók számára megítélt legalacsonyabb támogatásban a Hajdú-Bihar megyei „Igazgyöngy” Alapítvány részesült 6.135.095 forintban, a legmagasabb megítélt összeget pedig 15.986.000 forintot az Abaújszántói Általános Iskolai Intézményfenntartó Társulás pályázata nyerte el.
A Pályázati Feltétel 25. pontja szerint a támogató a támogatást a kértnél alacsonyabb mértékben is megállapíthatja. Ezzel a lehetőséggel a támogató szinte minden pályázónál élt, sok esetben az igényelt támogatást a felére csökkentette. Az Alapkezelő tájékoztatása szerint az előértékelők a költségvetési szempontokat is véleményezték, figyelemmel voltak a költségek reális és optimális meghatározásánál arra, hogy azok a projekt érdemi megvalósítását biztosítsák. A 26 nyertes pályázó eredetileg összesen 460.643.871 forintra nyújtott be támogatási igényt, amelynek 59,7%-át ítélte meg a pályázat elbírálója, tehát átlagosan valamennyi nyertes pályázó által igényelt összeget 40%-ban csökkentette.
Ugyanakkor a költségvetés értékelésekor jelentős pontszám – az összpontszám 28%-a – volt elnyerhető. Ennek azért van különös jelentősége, mert a költségvetés megalapozottságát maximum 17 ponttal értékelték. Ha a nyertesek is ilyen nagy mértékben „túlozták el” a tervezett költségeket, akkor senki sem kaphatott (volna) maximum-közeli pontszámot, illetve olyan nagyságú „mérlegelési teret” kapott a döntéshozó, hogy több, talán majdnem minden pályázót szubjektív tetszése szerint „vesztesnek” nyilváníthatott. E következtetéshez azonban ismerni kell, hogy a nyertesek milyen pontszámmal nyertek, illetve a vesztesek és a nyertesek között átlagosan 17 pontnál nagyobb vagy kisebb volt-e a különbség. Ezekről az adatokról kérésem ellenére nem kaptam tájékoztatást.
Megjegyzem, hogy a döntéshozó a nyertes pályázatok költségvetését is eltúlzottnak tekintette, miközben a nyertesek a döntéshozó által felülbírált költségcsökkentés mértékét szakmaiságát és megalapozottságát vitatták, hiszen módosítási kérelemmel fordultak az Alapkezelőhöz. 
Felvethető az is, ha márciusban még a csökkentett költségvetéshez igazításról lehetett szó az Alapkezelő és a pályázók között, akkor mennyire lehet alapos a pályázatok szakmai tartalma, aminek a megvalósítása akkor már hónapok óta – elvileg a benyújtott pályázatok alapján – folyt. Rá kell mutatnom arra is, hogy a pályázat elbírálását követő módosítási kérelmek esetleges befogadásáról és azok elbírálásáról a pályázati kiírás sem rendelkezik. Álláspontom szerint, ha a pályázati kiírásban nem szereplő feltételek szerint, újabb hiánypótlási lehetőség hiányában kibocsátott hiánypótlásokat követően mégis több alkalommal és jelentős mértékű tartalmi módosítási kérelmet fogadtak el, akkor az felveti az önkényes támogatás és visszaélés gyanúját.
h/ Az e/ pont megállapításaival szervesen összefüggenek a pályázati felhívás 10. és 11. pontjában szabályozott kérdések, így 10. pontja a támogatást, mint vissza nem térítendő költségvetési forrásként határozta meg, és a pályázat benyújtásához önrész biztosítását sem írta elő. A 4 kiválasztott pályázó egyike sem jelölt meg pályázatában önrészt. 
A felhívás 11. pontja a támogatás folyósítását szabályozza, amelyre két részletben, előfinanszírozás formájában kerül sor.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 52. §-a értelmében a költségvetési támogatás igénybevétele utólagos elszámolás melletti előfinanszírozás vagy beszámolást követő utófinanszírozás formájában történhet. A költségvetési támogatás folyósítása egy összegben vagy részletekben, időarányosan vagy teljesítés arányosan történhet.
Költségvetési támogatás igénybevételére előfinanszírozás vagy utófinanszírozás keretében nyílik lehetőség. Utófinanszírozásnál a támogatással érintett tevékenység valósul meg először, és az erről szóló beszámolást követően folyósítják a támogatást. Ezzel szemben az előfinanszírozásnál a támogatott tevékenység megvalósítása során keletkezett költségek előzetes biztosítását érthetjük. Ezt erősítik meg a pályázati felhívás kibocsátásakor hatályos az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 78. §-aiban foglalt szabályok is. E szakasz11 értelmében a költségvetési módjára vonatkozó döntés meghozatala során figyelemmel kell lenni a költségvetési támogatás céljára, a támogatott tevékenység megvalósítási időszakának hosszára, a kedvezményezett saját forrásának mértékére. Előfinanszírozás esetén az egyösszegű kifizetésre a támogatott tevékenység megvalósítása során keletkező költségek felmerülése előtt kerül sor. Az egyes közpénzügyi tárgyú kormányrendeleteknek az államháztartás önkormányzati alrendszerét érintő módosításáról szóló 56/2012. (III. 30.) Korm. rendelet 27. §-a alapján e szabály 2012. április 1-jétől az alábbiak szerint megváltozott: „Előfinanszírozás esetén az egyösszegű kifizetésre a záró beszámoló elfogadása előtt kerül sor.”
A támogatási összeg részletekben való folyósításának lehetőségeiről a 368/2011. Korm. rend. 78. § (4) bekezdése rendelkezik, mely szerint a részletekben történő kifizetés esetén előfinanszírozásnál az adott időszakban időarányosan vagy teljesítésarányosan felmerülő költségeket a támogató megelőlegezi. 
A pályázati felhívás 11. pontja kimondja, hogy az első előfinanszírozási részlet utalására – az elszámolható költségek 80%-a – a támogatási szerződés aláírását követő 15 napon belül kerül sor. A második előfinanszírozási részletet – a fennmaradó elszámolható költségek 20%-át –2012. április 30-ig kell átutalni. Az Alapkezelő a támogatási összeget a támogatási szerződés mindkét fél által történő aláírását követően utalja át.
A megállapított tényállás szerint a pályázaton nyert összegeket 2012. április 13-27-e között utalták két részletben. Mindemellett 9 pályázó esetén április 27-én került sor a szerződés megkötésére, a pályázati összeg első és második részletének utalására is. További 7 nyertes pályázó számára az első és második támogatási részlet átutalása között 1 nap telt el, a leghosszabb intervallum, ami az első és második utalás között eltelt, sem volt több 13 napnál. 
A pályázati felhívás bevezetője tényként rögzíti, hogy „a hhh tanulók egy része a helyben elérhető oktatási szolgáltatásokat sem kapja meg. A mai napig problémát jelent az oktatásban – egyrészt a középosztálybeli tanulók iskolai elvándorlása, másrészt a területi szegregáció következtében kialakuló oktatási szegregáció. Ez súlyos – a szociális elszigetelődésen túli – következményekkel is jár, mert – ahogy azt kutatások tapasztalatai mutatják − a szegregált iskolákban és osztályokban alacsonyabb az oktatás színvonala: lényegesen kevesebb a szaktanárok által megtartott órák száma, az érintett intézmények felszereltsége is gyengébb más helyi iskoláknál és osztályoknál.” Továbbá a pályázati felhívás önerő felmutatását sem követeli meg. Az Áht. végrehajtási rendelete értelmében pedig a költségvetési módjára vonatkozó döntés meghozatala során figyelemmel kell lenni a költségvetési támogatás céljára, a támogatott tevékenység megvalósítási időszakának hosszára, a kedvezményezett saját forrásának mértékére, a részletekben történő kifizetés esetére előfinanszírozásnál kimondja, hogy az adott időszakban időarányosan vagy teljesítésarányosan felmerülő költségeket a támogató megelőlegezi.
A főigazgató az előfinanszírozás fogalmának értelmezésekor az Áht. szabályára hivatkozott. E szabály alapján, ha a pályázó a beszámolási kötelezettség keletkezése előtt egy nappal kapja meg a támogatást, miközben a pályázati projektjét már lezárta, megvalósította, akkor is előfinanszírozásról beszélhetünk.
Egy esélyegyenlőségi pályázat esetén azonban különösen fontos, hogy a tervezett program ne csak az elszámolási kötelezettséghez képest, hanem valóban, érdemben is előfinanszírozott legyen. Alapos okkal feltételezhető ugyanis, hogy a pályázó és a pályázattal elérni kívánt célközönség helyzete között több kapcsolódási pont is van.
Az Ámr. azonban egyértelművé teszi, hogy az adott esetben (mivel részletekben való előfinanszírozásról van szó) nem a beszámoló benyújtásához képest kell értelmezni az előfinanszírozás fogalmát.
Álláspontom szerint az Áht.-vel és annak végrehajtási rendeletében foglaltakkal, valamint a pályázatban kitűzött célok eredményes megvalósulásával sem állt összhangban az Alapkezelőnek a támogatások átutalásával kapcsolatos gyakorlata. Különösen úgy, hogy az egyébként önerővel sem rendelkező intézményektől várta a pályázatukban meghatározott programok végrehajtását, megfinanszírozását és szinte támogatási időszak lejártát megelőző, másfél hónappal korábban egy napon, vagy egy napos eltéréssel utalta át a támogatás teljes összegét, vélelmezhetően tekintettel arra, hogy már a támogatás folyósításának utolsó határideje (április 30.) közeledett. Már áprilisig is több hónapja folyt a pályázati program megvalósítása, így de facto előfinanszírozásról a fentiek szerint semmiképpen sem beszélhetünk. Ebből az is következik, hogy csak azok pályázathattak a későbbi eredményes monitoring és elszámolás reményében, akik a programjukat a pályázaton elnyert összeg nélkül is meg tudták volna valósítani.
i/ A pályázati felhívás kizárja a jogorvoslati kérelem benyújtását a döntés ellen, csupán kifogás megtételére ad lehetőséget. A pályázati felhívás 29. pontja rögzíti: „Ha a támogatás igénylője, illetve a kedvezményezett (a továbbiakban együtt: kifogást tevő) államháztartáson kívüli személy, az Ámr. 131. § (1) bekezdésében meghatározott esetben a kifogásolt intézkedésről vagy mulasztásról való tudomásszerzéstől számított 8 napon belül, de legkésőbb a kifogásolt intézkedés bekövetkeztétől vagy a mulasztástól számított 45 napon belül írásban kifogást nyújthat be az Alapkezelőhöz. Az Alapkezelő köteles a benyújtott kifogást – a kifogás elbírálásához szükséges dokumentumokkal együtt- a kézhezvételétől számított 5 napon belül továbbítani a közigazgatási és igazságügyi miniszter részére.”
A pályázati felhívásban megjelölt jogszabályhellyel szemben az Ámr. 90. §-a határozza meg a kifogás elbírálásának rendjét. Ennek (1) bekezdése kimondja, hogy törvény vagy kormányrendelet eltérő rendelkezése hiányában a nem közigazgatási hatósági határozattal államháztartáson kívüli kedvezményezettnek pályázati úton biztosított költségvetési támogatás esetén a támogatás igénylője vagy a kedvezményezett a fejezetet irányító szerv vezetőjénél kifogást nyújthat be, ha a pályázati eljárásra, a támogatási döntés meghozatalára, a támogatói okiratok kiadására vagy a támogatási szerződések megkötésére, a költségvetési támogatás folyósítására, visszakövetelésére vonatkozó eljárás véleménye szerint jogszabálysértő. E szakasz (3) bekezdése értelmében, ha a költségvetési támogatás biztosítására lebonyolító szerven keresztül kerül sor, a támogatás igénylője vagy a kedvezményezett a kifogást a lebonyolító szervhez nyújtja be, amely azt a kifogás kézhezvételétől számított öt napon belül – a kifogás elbírálásához szükséges dokumentumokkal együtt – a fejezetet irányító szerv vezetőjének továbbítja. A (7) bekezdés kimondja, hogy a fejezetet irányító szerv vezetője a kifogást annak kézhezvételétől számított harminc napon belül érdemben elbírálja, továbbá a (8) bekezdés szerint, ha a kifogás alapos, a fejezetet irányító szerv vezetője elrendeli a kifogásban sérelmezett helyzet megszüntetéséhez szükséges intézkedést, egyébként azt elutasítja, és döntéséről – elutasítás esetén az elutasítás indokainak megjelölésével – a kifogást tevőt írásban értesíti.
Kifogást 3, nem támogatott pályázó nyújtott be február 24-én, február 27-én és március 1-jén kelteztetett levelükben, vitatva a döntést. Mindhárom kifogásra az alapkezelő programigazgatója több mint két hónap elteltével, május 2-án kelt levelében szó szerint azonos tartalmú szöveggel válaszolt, függetlenül a kifogás tartalmától. A programigazgató levelében arról tájékoztatta a kifogás benyújtóit, hogy „a fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának szabályairól szóló 12/2011. (III. 30.) KIM rendelet 24. §-ának (1) bekezdése szerint az Alapkezelő a hozzá benyújtott kifogást érdemi döntés meghozatala végett felterjesztette a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium részére, aki az alábbi döntést hozta”.
Álláspontom szerint a kifogásokat az Ámr. ismertetett szabályai szerint a közigazgatási és igazságügyi miniszternek kellett volna elbírálnia, illetve döntését részletesen megindokolnia, a kifogás benyújtásától – a felterjesztést követő 5 nap után – számított 30 napon belül. A fentiek alapján megállapítom, hogy a benyújtott kifogásokat jelentős késedelemmel, a jogszabályban foglalt részletes elutasítási indokolás nélkül bírálták el. Az egyik pályázó kifogásában arra hivatkozott, hogy azért utasították el pályázatát, mert abban nem szerepelt a program továbbfejlesztése. Ezzel szemben előadta, hogy pályázatában a továbbfejlesztés egyértelműen szerepel. Véleményem szerint ez olyan szakmai kérdés, amit nem lehetett volna elutasítani azzal az indokkal, hogy a Bíráló Bizottság az előértékelést végző szakértők által felterjesztett pontszámok alapján döntött. A hibás pontszámításra hivatkozó kifogásokat tartalmuk alapján, érdemben kellett volna megvizsgálni úgy, hogy a Bíráló Bizottság a döntés-előkészítést végző szakértőket a pályázat ismételt értékelésére kéri fel.
Az iratok alapján az elbíráló személye sem állapítható meg, hiszen míg az Ámr. a fejezetet irányító szerv vezetőjéről szól, addig az alapkezelő a KIM-re hivatkozik, konkrét döntést hozó személy megjelölése nélkül. Utalni szeretnék arra is, hogy az Alapkezelő által a kifogás benyújtóinak adott tájékoztatásában hivatkozott jogszabály, a 12/2011. Korm. rendelet hatályon kívül helyezésre került 2012. március 23-án, így az alapján a kifogás elbírálása sem történhetett meg jogszerűen.
Figyelembe veendő az, hogy a kifogások elbírálására már a kifizetéseket követően került sor, így tulajdonképpen a kifogásnak helyt adó döntéshozatalra már nem is volt lehetőség. A kifogások megalapozottságától függetlenül mindet el kellett utasítani.
j/ A pályázat érvényességének vizsgálata keretében a pályázatokat a pályázatkezelő formailag ellenőrzi, és amennyiben megállapítja, hogy a pályázat a pályázati feltételeknek hiánypótlással formailag megfelelővé tehető, úgy a pályázót hiánypótlásra szólítja föl egy alkalommal. A hiánypótlási felhívást a pályázatkezelő elektronikus úton küldi ki – EPER-ben üzenetként, illetve a pályázó által használt e-mail címre elektronikus levélként – a hiányosságok felsorolásával és 7 napos hiánypótlási határidő megjelölésével.
Amennyiben a pályázó nem pótolta a hiányosságokat a felszólításban megjelölt határidőre vagy azoknak nem a hiánypótlási felhívásban meghatározott módon tett eleget, úgy a pályázatkezelő megállapítja a pályázat érvénytelenségét és az érvénytelenség okának megjelölésével elektronikus úton értesítést küld a pályázónak.
Álláspontom szerint a pályázati kiírás nem volt egyértelmű, hiszen formai hiányosságok pótlása érdekében szinte minden pályázót hiánypótlásra kellett felszólítani, ugyanakkor a pályázat céljával egy esélyegyenlőségi pályázat esetén az sem fér össze, hogy a pályázó és Alapkezelő közötti kommunikációs csatorna, az EPER használatáért külön díjat kell fizetni, amelynek elmulasztása a pályázat elutasításának oka is lehet.
Az érvénytelenné nyilvánítás ellen a pályázó a kiértesítéstől számított 10 napon belül panasszal élhet a pályázatkezelőnél megfelelő bizonyítékokkal alátámasztva. Az elmulasztott hiánypótlás teljesítésére már nincs lehetőség.
Az Alapkezelő tájékoztatása szerint a Pályázati felhívás 24. pontja, továbbá a 19. pont 1-5. pontjai értelmében az Alapkezelő a pályázat formai ellenőrzése során egy alkalommal hiánypótlásra hívja fel a pályázók figyelmét 7 napos határidő megjelölésével. A hiánypótlást elektronikus úton küldték, amelyre az EPER Általános Szerződési Feltételei lehetőséget adnak. 
Az Alapkezelő az érvénytelenségről szóló tájékoztatás formájával kapcsolatosan előadta, hogy az EPER internetes felületén küldött elektronikus üzenet (elsődleges értesítés), valamint a hivatalos elektronikus postafiókból elektronikus üzenet (e-mail) küldése a pályázó által megadott levélcímre (másodlagos értesítés) lehet.
Az érvényes pályázat elutasítása miatt benyújtott panaszában a pályázó azzal érvelt, hogy a pályázati kiírás 24. pontjában megfogalmazottak szerint az értesítéseket párhuzamosan két elektronikus címre, az EPER rendszerbe és a pályázó által megadott címre is megküldik, ezzel ellentétben a hiánypótlási felhívást csak az EPER rendszerbe küldték meg számára. 
A panaszt benyújtó által kifejtett problémákat erősíti meg a pályázók számára kiküldött értesítés, amely a pályázatok beérkezéséről és pályázati azonosító megadásáról tájékoztatta a pályázókat, miszerint: „A pályázat érvényességi vizsgálatát a Pályázatkezelő végzi, az érvényességi ellenőrzés eredményéről üzenetben és e-mailben fogjuk értesíteni.”
A pályázatkezelő válasza szerint a regisztrációs nyilatkozat aláírásával a pályázó arról nyilatkozik, hogy tudomásul veszi, miszerint a hivatalos kommunikáció az EPER rendszer felületén zajlik (Regisztrációs Nyilatkozat e) pont). Az EPER felhasználói kézikönyve szintén tartalmaz ezzel kapcsolatos felhívást (5.7 pont). A főigazgató szerint az EPER Felhasználói Kézikönyv rendelkezésre áll az összes felhasználó, így a pályázók részére is. A Kézikönyv külön felhívja a figyelmet arra, hogy az EPER rendszert folyamatosan nyomon kell követnie […]”, mivel az Eper Felhasználói Kézikönyv 5.7 pontja Üzenetek címszó alatt az így rendelkezik: „Az EPER hivatalos kommunikációs csatornájának az Üzenetek menüpont alatt található levelezést tekintjük, mivel nem lehetünk biztosak abban, hogy e-mail-küldő rendszeren keresztül üzenetünk.”
A fentiek alapján megállapítom, hogy a pályázati felhívás 24. pontjában, a pályázónak küldött értesítésben foglaltak és az EPER 5.7 pontjában lévő rendelkezések nincsenek szinkronban, míg a felhívás és az értesítés két párhuzamos értesítés küldését követeli meg, addig egy informatikai rendszer felhasználói kézikönyve csupán egy saját rendszeren belüli értesítést. Ez az ellentmondás, illetve csak a felhasználói kézikönyv szabályainak alkalmazása pedig oda vezetett, hogy egy pályázó önhibáján kívül nem értesült a hiánypótlásról és elmulasztotta a hiánypótlási határidőt, amely a pályázat érvénytelenségét vonta maga után.
A hasonló problémákat – a hivatalos kapcsolati csatorna elsődlegességének hangsúlyozása mellett – egyszerűen, valós energia-, és időbefektetést nem igénylő módon is el lehet kerülni azzal, hogy a hivatalos felület mellett a pályázót az általa megadott másik elektronikus címen is értesítik.
k/ A pályázatok elbírálásának határidejének megállapításakor figyelemmel kell lenni az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet előírásaira, amelynek 68. § (1) bekezdése kimondja, hogy a pályázati úton nyújtott költségvetési támogatás esetén a támogatási döntés előkészítését írásban dokumentálni kell. Ebben rögzíteni szükséges az elbírálás során tett észrevételeket, a pályázatok értékelését, és a véleményezésre jogosultak javaslatait a támogató részére. Írásban elkészített dokumentációnak kell tekinteni a megfelelően szabályozott jogosultsággal, zárt informatikai rendszerben, elektronikusan létrehozott dokumentációt is. A pályázók számára garanciális jellegű szabályt e szakasz (2) bekezdése fogalmaz meg, mikor rögzíti, hogy a pályázók az írásos dokumentáció pályázatukra vonatkozó részét megtekinthetik.
Lényeges e szakasz (3) bekezdése, amely rögzíti, hogy az írásos dokumentációban szereplő javaslatról a támogató a pályázati kiírásban rögzített határidőn belül dönt.
Az idevágó (4) bekezdés értelmében pedig a pályázat nyerteseiről a támogató által aláírt döntési listát kell készíteni. Támogató által aláírtnak minősül az elektronikus aláírással ellátott döntési lista is. A döntési lista tartalmazza a nyertes pályázók adatait, az elnyert költségvetési támogatás összegét és az ebből a költségvetési évben kifizetni tervezett összeget. Figyelemmel voltam a fenti jogszabály 71. § (1) bekezdésében leírtakra is, mely szerint a támogató a támogatási döntés meghozatalát követő tizenöt napon belül írásban tájékoztatja a támogatási igény benyújtóját a támogatási döntésről. Az értesítésben közölni kell a támogatói okirat kiadásának tervezett időpontját, vagy a támogatási szerződés megkötésére megfelelő - jogszabály eltérő rendelkezése hiányában legfeljebb harminc napos - határidőt kell megállapítani.
Ezt követően a pályázati felhívás határidőket tartalmazó meghatározásait vizsgáltam. E határidők a pályázati felhívásban nem egy helyen, hanem több pontban, elszórva találhatóak, annak ellenére, hogy a felhívás 30. pontjának címe „A pályázatok ütemezése”. Tekintettel az elszórt határidők fellelhetőségére, az érdemi megállapítások megtétele, összességében az átláthatóság érdekében a jelentés (2. számú) mellékletében szereplő táblázatba rendeztem a határidőket és a teljesítés tényleges időpontjait.
A hivatkozott táblázat adatainak áttekintését követőn álláspontom szerint a pályázati határidők meghatározása több esetben hiányos, kiszámíthatósága bizonytalan és nem egyértelmű. A fentiek ellenére egy viszonylagos határidő megállapítható a pályázatokról szóló döntés meghozatalának időpontjára, amelyre a számítások szerint 2012. január 17-én kellett volna, hogy sor kerüljön, ugyanakkor az egy hónappal később történt meg. A döntéshozatal tényleges időpontja ezáltal nem tesz eleget annak a jogszabályban, az Ámr. 68. § (3) bekezdésben előírt feltételnek, mely szerint az írásos dokumentációban szereplő javaslatról a támogató a pályázati kiírásban rögzített határidőn belül dönt.
A pályázati eljárás során érvényesített határidők ugyanakkor egyben további ellentmondást is felvetettek, hiszen még abban az esetben is, ha a számított határidőket tekintem, nem biztosítják, sőt egyenesen ellehetetlenítik a pályázattal elnyert támogatási összegek előfinanszírozás formájában, két részletben való utalását. Az Alapkezelő támogatásfolyósítási gyakorlata is ezt tükrözi, hiszen annak érdekében, hogy a támogatás folyósításának utolsó határnapját tartani tudja, a támogatások két részletben való folyósítása csak technikailag volt megoldható, a valóságban összecsúszott, illetve akár a támogatási szerződés aláírásának a napjával is megegyezett egyben.
l/ A pályázókat elutasítás esetén is értesíteni kell a pályázati felhívás 26. pontja értelmében, mégpedig úgyhogy, hogy az értesítésnek tartalmaznia kell az elutasítás részletes indokait. A rendelkezésemre álló iratok szerint az érvényes, de nem támogatott pályázók által kapott értesítés az alábbi szövegrészt tartalmazta: „Pályázata az alábbi indokokkal került elutasításra: Forráshiány miatt nem támogatott.”
Álláspontom szerint e rövid 4 szavas mondat nem felelt meg a pályázati felhívás fenti követelményének, miszerint az elutasítást részletesen indokolni kell.
m/ A pályázati felhívás 7. pontja speciális feltételként a nyertes pályázó együttműködési kötelezettségét mondta ki – a pályázati program megvalósítása során, valamint a következő, 2012/2013. évi tanévben – az Alapkezelővel, kiemelten a szakmai és módszertani információs adatbázis létrehozása céljából. 
A benyújtott pályázatok szerint a jászkiséri intézmény programjai megvalósításának időszaka 2011. október 18-val, a kazincbarcikai iskolánál 2011. november 17-én, a pécsi középiskolában 2011. október 18-án és a miskolci tagiskola tekintetében 2011. december 1-én kezdődött. A pályázatokkal kapcsolatos döntés közlésére 2012. február 24-én került sor, a nyertes pályázókkal az egyedi támogatási szerződéseket pedig 2012. április végén kötötték meg. A programok megvalósításának utolsó napja a pályázati kiírás szerint is 2012. június 15-e volt, amely dátumon nem húzódhatott át egy esemény sem. E tények ismeretében a program megvalósítása során történő együttműködés mindössze másfél hónapra szorítkozhatott, és nem foghatta át a programok megvalósításának egészét sem, hiszen a pályázatban megjelölt tevékenységek jelentős része nem az utolsó másfél hónapban valósult meg. A megpályázott tevékenységek, programok szervesen illeszkedtek az iskolák mindennapjaihoz, hagyományaihoz, tanrendjéhez.
A pályázat 4. pontjában a vagylagos kötelező tevékenység – mint az iskolára felkészítő, az iskolai lemorzsolódást csökkentő, képesség-kibontakoztató tevékenység, vagy az iskolai felkészülést, kreatív szabadidős tevékenységeket biztosító, a gyermek sikeres szocializációját segítő, tanórán kívüli programok, vagy az iskolai fordulópontokon átsegítő, és/vagy iskolába visszaillesztő programok – illetve a kötelezően előírt – a szülők aktivizálása, velük partneri kapcsolat kialakítása, családlátogatás, egyéb családi programok, közösségi rendezvények – tevékenységek eredményes kivitelezésére és megvalósítására másfél hónap nem elegendő.
A fentiek miatt a pályázati feltétel 7. pontjában meghatározott első feltétel, a program megvalósítása során az Alapkezelővel való együttműködés már önmagában a pályázati eljárás időtartama miatt sem valósulhatott meg érdemben.
A programok megvalósítását követő együttműködésről az Emberi Erőforrás Támogatáskezelő12 (EMET) honlapjáról szereztem információkat, így az általa szervezett záró konferenciáról is onnan értesültem. A pályázati követelményrendszer 7.a pontja szerint valamennyi pályázó köteles az Alapkezelővel együttműködni a szakmai és módszertani információs adatbázis céljából. Az Alapkezelő honlapján mind ez ideig mindössze a 12 nyertes pályázó közül 4 támogatott jó gyakorlatot tettek közzé.

IV. Összegzés
Az Alaptörvény XV. Cikk (4) – (5) bekezdései rögzítik az esélyegyenlőség előmozdításának követelményét, miszerint: „Magyarország az esélyegyenlőség megvalósulását külön intézkedésekkel segíti. Magyarország külön intézkedésekkel védi a gyermekeket, a nőket, az időseket és a fogyatékkal élőket.” Az Alaptörvény tehát a pozitív diszkriminációt, mint esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését szolgáló intézkedéseket, állami feladatként határozza meg. Ebből egyértelműen következik, hogy a pozitív diszkrimináció meghatározott formájára alanyi jogként hivatkozni nem lehet, arra alkotmányosan követelés, vagy igény nem alapítható.13 Ugyanakkor az Alaptörvény konkrét intézkedéseket sem határoz meg, ennek alapján a jogalkotó az alkotmányos keretek között szabadon válogathat az esélyegyenlőség előmozdítására alkalmas eszközök között.”14
Az Iskola-háló pályázat az állam esélyegyenlőségi feladatának egyik eszközéül szolgál, és a támogatások célja nem önmagában a forráselosztás, hanem az oktatási rendszerben meglévő társadalmi különbségek csökkentése a halmozottan hátrányos helyzetű tanulók felzárkóztatásával és rajtuk keresztül a szüleik, a család elérése. A pályázat kiemelt szempontja volt, hogy ezek a programok olyan helyszíneken valósuljanak meg ahol a leghátrányosabb társadalmi csoportok aránya felülreprezentált, ahol a szükségletek, a hiányok, a szociális hátrányok súlyosan éreztetik negatív hatásukat, és ez egyaránt kihat az iskolára és a helyi társadalomra. 
A fentiek alapján nyilvánvaló, hogy a pályázóknak nincsen alanyi joguk a pályázat útján meghatározott célra igénybe vehető források megszerzésére. Elengedhetetlennek tartom azonban, hogy ezen pályázati eljárások során teljes körűen érvényesüljenek a jogállam alapvető normái, a jogbiztonság és a tisztességes eljárás követelménye, valamint a jogorvoslathoz való jog biztosítása.
A közpénzekkel való – az alkotmányossági követelményeknek megfelelő – gazdálkodás szempontjából fontosnak tartom kiemelni, hogy a tisztességes eljárás elvének egyik alapja a döntéshozatal átláthatósága. Különösen fontos ezért, hogy a források elosztásáról szóló döntések alapja és indokai minden érintett számára megismerhetők és egyértelműek legyenek. 
A pályázatokról szóló döntések hitelességének egyik legfontosabb biztosítéka az államháztartásból nyújtott támogatások odaítélésének megismerhetősége, nyomon követhetősége, amely feltételezi a támogatások odaítélésére vonatkozó eljárás és döntéshozatal átláthatóságát, jogszerűségét. 
Mindebből következően megállapítom, hogy az Iskola-háló pályázat elbírálásával kapcsolatos eljárás több vonatkozásában is kiszámíthatatlan, ellentmondásos és átláthatatlan. Az elbírálás rendjét szabályozó módszertani útmutató közismertté tételének elmaradása, a döntéshozatal átláthatatlansága, a szubjektív döntés(ek) lehetősége, a támogatási igények elutasításának részletes indokolást nélkülöző volta, a határidők pályázati felhívásban való dátumszerű rögzítettségének elmulasztása, illetve a rögzített dátumok kiszámíthatatlansága, a pályázatok elbírálásának elhúzódása – amely egyben az előfinanszírozás részletekben történő folyósításának ellehetetlenítését okozta – valamint az érdemi jogorvoslat biztosításának hiánya együttesen, a gyermekekről való gondoskodás, illetve az esélyegyenlőség előmozdításának követelményével, a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével, továbbá a pályázók tisztességes eljáráshoz való jogával összefüggésben idéz elő visszásságot.

Intézkedésem
A jelentésemben feltárt, alapvető jogokkal összefüggő visszásságok jövőbeni bekövetkezése lehetőségének a megelőzése érdekében, az Ajbt. 31. §-a alapján az emberi erőforrások miniszterénél kezdeményezem, hogy az esélyegyenlőségi pályázatok követelményrendszerének összeállítása, illetve a pályázatok elbírálása során
–	törekedjen az egyszerű, közérthető nyelvezetű és egyértelmű pályázati feltételek meghatározására,
–	tekintsen el az kommunikációs csatorna használati díjától, 
–	ha a pályázati kiírás több kommunikációs csatorna használatának lehetőségét biztosítja a pályázó számára, akkor a vele való kommunikáció során mindegyik használatára egyidejűleg legyen lehetőség,
–	hozza nyilvánosságra az elbírálás rendjét szabályozó módszertani útmutatót, 
–	a döntéshozatali eljárása legyen átlátható, 
–	a pályázati kiírásban megfogalmazott határidők egyszerűen követhetőek, dátumszerűen megjelöltek legyenek és a pályázat kiírójára és elbírálójára egyaránt vonatkozzanak,
–	az előfinanszírozás a pályázat céljának megfelelően ténylegesen érvényesüljön: a megítélt támogatás a támogatni kívánt programokat megvalósítását megelőzően jusson el a nyertes pályázóhoz, 
–	zárja ki szubjektív döntések meghozatalának lehetőségét,
–	 a döntéseit részletesen és érdemben indokolja, 
–	a pályázatokra adott rész és összpontszámot tüntesse fel döntésében,
–	a döntéshozatallal kapcsolatos panaszokat és kifogásokat érdemben, részletes indokolással és határidőben bírálja el.

Budapest, 2012. november

Prof. Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet 1:
Pályázati azonosító	Pályázó neve	Pályázat típusa	Csatolt melléklet típusa	
ISK-HALO-11-0015 	Gyerekekért SOS 90 Alapítvány 	program továbbfejlesztés 	szakértői vélemény 	
ISK-HALO-11-0030 	Bartók Béla Nevelési és Általános Művelődési Központ 	program továbbfejlesztés 	kompetenciamérés 	
ISK-HALO-11-0036 	Kossuth Lajos Általános Művelődési Központ 	program továbbfejlesztés 	szakértői vélemény 	
ISK-HALO-11-0037 	„Igazgyöngy” Alapítvány 	program továbbfejlesztés 	szakértői vélemény 	
ISK-HALO-11-0040 	Csepel-Sziget Műszaki Szakközépiskola, Szakiskola és Kollégium 	program továbbfejlesztés 	szakértői vélemény 	
ISK-HALO-11-0041 	Szent Benedek Gimnázium és Szakképző Iskola 	program adaptáció 	szakértői vélemény 	
ISK-HALO-11-0043 	Endrefalva Község Önkormányzata 	program továbbfejlesztés 	szakértői vélemény 	
ISK-HALO-11-0051 	Magiszter Alapítványi Óvoda, Általános Iskola, Középiskola és Szakiskola 	program továbbfejlesztés 	szakértői vélemény 	
ISK-HALO-11-0053 	Don Bosco Általános Iskola, Szakiskola, Szakközépiskola és Kollégium 	program továbbfejlesztés 	szakértői vélemény 	
ISK-HALO-11-0056 	Cigánd Város Önkormányzata 	program továbbfejlesztés 	szakértői vélemény 	
ISK-HALO-11-0059 	Gandhi Közalapítványi Gimnázium és Kollégium 	program továbbfejlesztés 	kompetenciamérés 	
ISK-HALO-11-0068 	Jókai Mór Általános Iskola 	program adaptáció 	szakértői vélemény 	
ISK-HALO-11-0072 	Diószegi Lajos Általános Iskola és Községi Könyvtár 	program továbbfejlesztés	szakértői vélemény 	
ISK-HALO-11-0088 	Dél-Nógrád Óvodaszövetség 	program adaptáció 	szakértői vélemény 	
ISK-HALO-11-0092 	Szent Márton Caritas Alapítvány 	program továbbfejlesztés 	szakértői vélemény 	
ISK-HALO-11-0103 	Káldor Miklós Kollégium 	program továbbfejlesztés 	szakértői vélemény kompetenciamérés 	
ISK-HALO-11-0104 	Csete Balázs Általános Iskola 	program továbbfejlesztés 	szakértői vélemény 	
ISK-HALO-11-0106 	Ilosvai Selymes Péter Általános Iskola és Alapfokú Művészetoktatási Intézmény 	program továbbfejlesztés 	kompetenciamérés	
ISK-HALO-11-0108 	DIDAKTIKA Egyesület 	program adaptáció 	szakértői vélemény kompetenciamérés 	
ISK-HALO-11-0110 	Mindszentgodisai Általános Iskola 	program továbbfejlesztés 	szakértői vélemény kompetenciamérés 	
ISK-HALO-11-0118 	Digitális Esélyegyenlőség Alapítvány 	Program adaptáció 	szakértői vélemény 	
ISK-HALO-11-0119 	Regionális Ifjúsági Szolgáltató Központ 	program adaptáció 	szakértői vélemény 	
ISK-HALO-11-0120 	Máltai Óvoda és Általános Iskola 	program adaptáció 	kompetenciamérés 	
ISK-HALO-11-0122 	Muro Phral-Testvérem Cigány-Magyar Társadalmi és Kulturális Egyesület 	program adaptáció 	szakértői vélemény 	
ISK-HALO-11-0124 	Jókai Mór Általános Művelődési Központ 	program adaptáció 	kompetenciamérés 	
ISK-HALO-11-0126 	Taktabáj Község Önkormányzata 	program továbbfejlesztés 	szakértői vélemény kompetenciamérés 	

Melléklet 2:
Tevékenység	Pályázati feltétel a határidő számítására	A feltétel szerint számított határidő napja	A tényleges teljesítés	
A pályázók részére a pályázat benyújtására nyitva álló határidő.	A pályázat közzé-tételétől számított 30 nap	
2011. XI. 17.	
2011. XI. 17.	
A pályázatok formai ellenőrzése	a beadási határidő lejártát követő 5 munkanapon belül	2011. XI. 24.	
_
	
A hiánypótlási felhívás (elektronikus úton küldve – EPER-ben üzenetként, illetve a pályázó által használt e-mail címre elektronikus levélként) 	?	?	_	
Hiánypótlás időtartama	7 nap 	2011. XII. 1.	_	
A pályázat érvénytelenségéről és az érvénytelenség okának megjelölésével elektronikus úton értesítést küld a pályázónak.	?	-	2011. XII. 6.	
Az érvénytelenné nyilvánítás ellen a pályázó panasszal élhet a pályázatkezelőnél megfelelő bizonyítékokkal alátámasztva	a kiértesítéstől számított 10 napon belül	2011. XII. 16.	?	
Panasz elbírálása	?	-	-	
A pályázatok Bíráló Bizottság általi elbírálása.	A pályázat benyújtására nyitva álló határidő lejártát követő 45 nap	2012. I. 2.	-	
Az elbírált pályázatok listájának a Bíráló Bizottság javaslata szerinti továbbítása döntésre a KIM részére.	Az elbírálást követő 5 nap	2012. I. 7.	2012. II. 8.	
A pályázatokról szóló döntés meghozatala.	A Bíráló Bizottság javaslatának kézhez vételétől számított 10 nap.	2012. I. 17.	2012. II. 16.	
Kifogás benyújtása	a kifogásolt intézkedésről vagy mulasztásról való tudomásszerzéstől számított 8 napon belül, legkésőbb 45 napon belül			
Kifogás felterjesztése 	Alapkezelő a kézhezvételétől számított 5 napon belül továbbítja a közigazgatási és igazságügyi miniszter részére			
(Kifogás elbírálása)	?			
A pályázók elektronikus értesítése a pályázatokról szóló döntésről, a döntés adatainak közzététele.	A döntéshozó döntésének kézhezvételétől számított 15 nap.	2012. II. 1.	2012. II. 29.	
Az értesítésben közölni kell a támogatói okirat kiadásának tervezett időpontját, vagy a támogatási szerződés megkötésére megfelelő határidőt kell megállapítani
[Ámr.71. § (1). bek]	A jogszabály eltérő rendelkezése hiányában legfeljebb harminc nap	2012. III. 3.	2012. IV. 27.
(az utolsó 9 pályázat)	
A kedvezményezett által aláírt támogatási szerződések aláírása.(pályázati felhívás 30. pont)	A kedvezményezett által aláírt támogatási szerződések, valamint a szerződéskötéshez szükséges dokumentumok kézhezvételétől számított 15 nap.			
A támogatás kedvezményezett részére történő utalásának határideje (felhívás 30. pont)	A források rendelkezésre állásának függvényében a támogatási szerződés megkötésétől számított 15 nap.			
Előfinanszírozás I. részletének átutalása
(Felhívás 11. pont)	Támogatási szerződés aláírást követő 15 napon belül			
Előfinanszírozás II. részletének átutalása (20%)	2012. április 30.	2012. IV. 30.	2012. IV. 27.	
A nyertes pályázatban foglalt program megvalósításának határideje.	2012. VI. 15.
	--	--	
A támogatás felhasználásáról szóló záró-beszámoló kedvezményezett általi benyújtásának határideje.	2012. VII. 15.
	--	--	
A kedvezményezettek által a támogatás felhasználásáról benyújtott beszámoló, elszámolás megfelelőségének ellenőrzése.	2012. VIII. 31.
	--	--	
Jelölések: - nincs adat, -- a vizsgálat nem terjedt ki rá, ? nem lelhető fel szabály.

Melléklet 3: Lábjegyzet
1 A Közigazgatási és Igazságügyi Hivatalról szóló 177/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet 13. § (1) – (2) bekezdései értelmében a Wekerle Sándor Alapkezelő elnevezése 2012. augusztus 16. napjával Közigazgatási és Igazságügyi Hivatalra változott. Ugyanakkor az egyes költségvetési szervek központi hivatali jogállásáról szóló 259/2010. (XI. 16.) Korm. rendeletnek a 2012. augusztus 16-án hatályba lépett 3: § (4) bekezdése értelmében az Emberi Erőforrás Támogatáskezelő (EMET) ellátja az emberi erőforrások minisztere által megjelölt, vagy jogszabály alapján kijelölt fejezeti kezelésű előirányzatok, ösztöndíjak és más programok pályázati, illetve más úton történő felhasználásának előkészítésével, lebonyolításával és ellenőrzésével kapcsolatos feladatokat, valamint - szükség szerint - közreműködik az európai uniós forrásból támogatott fejlesztések tervezésében, előkészítésében, megvalósításában, elszámolásában és lezárásában.
2 Hatályon kívül helyezve 2012. március 23-án
3 7. d) Amennyiben olyan közoktatási intézmény a pályázó, amelyben a hhh tanulók aránya az előző tanév adatai alapján nem éri el a 40%-ot, csak abban az esetben nyújthat be pályázatot, ha a programja olyan más közoktatási intézménnyel/intézménnyel – és az ezekben tanuló diákokkal – együtt valósul meg, amely(ek) esetében a hhh tanulók fenti aránya igaz. Ez esetben a pályázónak a programban érintett intézmény(ek)el kötött együttműködési megállapodást kell a pályázathoz csatolni. A pályázati felhívás elvárásainak a pályázó által bevont intézmények tekintetében kell teljesülniük.
4 A Nemzeti Erőforrás Minisztérium 2012. május 14-től átalakult, új elnevezése Emberi Erőforrások Minisztérium
5 Bírálati szempontrendszer 1-4 pontja értelmében hiánypótlás nélkül elutasításra kerül az a pályázat, amelyet határidő után nyújtattak be (1), nem az arra jogosult szerv nyújtotta be (2), a pályázó, illetve a pályázatot megvalósító intézmény nem felel meg a 3. pont szerinti alapfeltételnek (3), a pályázó minden kötelező tevékenységet nem vállalt (4).
6 Lásd a Vizsgálat megállapításai fejezetben
7 9/1992. (I. 30.) AB határozat
8 56/1991. (XI. 21.) AB határozat
9 A Magyar Köztársaság az 1991. LXIV. törvényben hirdette ki a gyermekek jogairól szóló ENSZ Egyezményt
10 Zárójelben a megye megnevezését követően a megyében benyújtott érvényes pályázatokból a nyertes pályázatok száma szerepel
11 Az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 78. § (1), (2), (4) bekezdései
12 Az egyes költségvetési szervek központi hivatali jogállásáról szóló 259/2010. (XI. 16.) Korm. rendelet 3: § (4) értelmében az Emberi Erőforrás Támogatáskezelő ellátja az emberi erőforrások minisztere által megjelölt, vagy jogszabály alapján kijelölt fejezeti kezelésű előirányzatok, ösztöndíjak és más programok pályázati, illetve más úton történő felhasználásának előkészítésével, lebonyolításával és ellenőrzésével kapcsolatos feladatokat, valamint – szükség szerint – közreműködik az európai uniós forrásból támogatott fejlesztések tervezésében, előkészítésében, megvalósításában, elszámolásában és lezárásában.
13 Vö. 650/B/1991. AB. határozat
14 Vö. 422/B/1991. AB. határozat