Az alapvető jogok biztosának
Jelentése
az AJB-4609/2012. számú ügyben

Előadó: dr. Friedrich Ábel
Az eljárás megindítása
A közmédiából értesültem a Debrecen, Mester és Kar utca sarkán álló védett kocsányos tölgyfa kivágásáról. A fakivágás körülményei alapján felmerült a jogállamiság elve és az abból fakadó jogbiztonság követelménye sérelmének, illetve közvetlen veszélyének gyanúja, ezért hivatalból vizsgálatot indítottam.
Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (a továbbiakban: Ajbt.) 18. § (4) bekezdés szerint az alapvető jogok biztosa a hatóságok tevékenysége során felmerült, az alapvető jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében hivatalból eljárást folytathat.

Érintett alapvető jogok és alapelvek 
–	a jogállamiság elvéből következő jogbiztonság követelménye (Alaptörvény B) cikk (1) bekezdés: „Magyarország független, demokratikus jogállam.”)

Alkalmazott jogszabályok 
–	a természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Tvt.)
–	a helyi jelentőségű természeti értékek védelméről szóló 24/2006. (VIII.14.) Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzat Képviselő-testületi rendelet (a továbbiakban: Ör.)
–	a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.)
–	a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Kvt.)

A megállapított tényállás
A tölgyfa kivágásával kapcsolatban tájékoztatást kértem Debrecen Megyei Jogú Város jegyzőjétől (a továbbiakban: Jegyző).
A rendelkezésemre bocsátott információk szerint Debrecen Megyei Jogú Város (a továbbiakban: DMJV) Önkormányzata az Ör.-ben a helyi jelentőségű fákat, illetve fasorokat – tekintettel azok kiemelkedő értékes fajaira [Ör. 1. § (1) bekezdés] – védetté nyilvánította. Az Ör. 2. számú mellékletének 13. pontja szerint természeti emlékké nyilvánította a szóban forgó kocsányos tölgyfát is. DMJV Polgármesteri Hivatal Városüzemeltetési Osztálya (a továbbiakban Városüzemeltetési Osztály) közútkezelőként az Igazgatási Osztály részére fakivágási bejelentést tett, amelyben megállapította, hogy a szóban forgó fa természetes okból teljesen kiszáradt, valamint, hogy „a balesetveszélyes állapot megszüntetése miatt kivágása soron kívül indokolttá vált. (…) Fentieket figyelembe véve bejelentjük, hogy a fakivágási munkálatokat soron kívül elvégeztetjük.” A bejelentéshez a közútkezelő mellékletként két képfelvételt csatolt.
DMJV Polgármesteri Hivatal Igazgatási Osztályának Vállalkozási Csoportja mint elsőfokú természetvédelmi hatóság határozatban engedélyezte a szóban forgó fa kivágását. Indokolásában megállapította, hogy a Városüzemeltetési Osztály kérelemmel fordult a hatósághoz, amelyben a fa kiszáradását jelezte.

A vizsgálat megállapításai
I. Hatásköröm tekintetében
A feladat- és hatáskörömet, valamint az ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságaimat az Ajbt. határozza meg. Az Ajbt. 18. § (1) bekezdése szerint az alapvető jogok biztosához bárki fordulhat, ha megítélése szerint – többek között – a helyi önkormányzat, illetve közszolgáltatást végző szerv tevékenysége vagy mulasztása a beadványt tevő személy alapvető jogát sérti vagy annak közvetlen veszélyével jár (a továbbiakban együtt: visszásság), feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. 
Jelen ügyben megállapítható, hogy az önkormányzat az Ajbt. 18. § (1) bekezdés b) pontja alapján hatóságnak minősül, tehát az ügy vizsgálatára hatásköröm kiterjed. Ezen kívül az Ajbt. 18. § (4) bekezdése alapján az alapvető jogok biztosa a hatóságok tevékenysége során felmerült, az alapvető jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében hivatalból eljárást folytathat. A hivatalból indított eljárás természetes személyek pontosan meg nem határozható, nagyobb csoportját érintő visszásság kivizsgálására vagy egy alapvető jog érvényesülésének átfogó vizsgálatára irányulhat.

II. A vizsgált alapjogok tekintetében
Az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdése szerint Magyarország független demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság a 9/1992. (I. 30.) számú határozatában rámutatott, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. Az Alkotmánybíróság szerint a jogbiztonság az állam kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. A jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az állami és önkormányzati döntések jogszabályoknak való megfelelőségét is.

III. Az ügy érdemében
Védett természeti területen a természetvédelmi hatóság engedélye szükséges különösen az erdőről és az erdő védelméről szóló törvény hatálya alá nem tartozó fa, facsoport, fasor, fás legelőn lévő fa kivágásához, telepítéséhez. [Tvt. 38. § (1) bekezdés e) pontja] A védett természeti terület a védelem kiterjedtségének, céljának, hazai és nemzetközi jelentőségének megfelelően lehet többek között természeti emlék. [Tvt. 28. § (1) bekezdés d) pont] Az Ör. 5. számú mellékletének II. 1. b) pontja szerint a fák kivágása csak az esetben lehetséges, ha természetes okból kiszáradnak, vagy kiemelt közérdekből védettségük feloldásra kerül.
Az elsőfokú természetvédelmi hatóság fenti jogszabályok, valamint a Városüzemeltetési Osztály bejelentése alapján a fa kivágását engedélyezte.
Az eljáró hatóság azonban nem vizsgálta a Ket. kizárásra vonatkozó szabályait. A jegyző mint hatóság nem vehet részt annak a hatósági ügynek az elintézésében, amelyben az őt foglalkoztató önkormányzat, a foglalkoztató önkormányzat társulása vagy az egyéb munkáltatói jogokat gyakorló polgármester ellenérdekű ügyfél, illetve a határozattal az önkormányzat, a társulás vagy a polgármester jogosulttá vagy kötelezetté válhat. [Ket. 42. § (5). bekezdés] Ilyen esetben a kizárási okot a felügyeleti szerv vezetőjének kell bejelenteni, aki másik azonos hatáskörű hatóságot jelöl ki. [Ket. 43. § (4)-(5) bekezdése]
A természetvédelmi hatóság határozatát nem tette közzé. Erre vonatkozóan Debrecen Megyei Jogú Város Jegyzője a TerepSzemle Stúdiónak adott válaszában a következőket fejtette ki: „Tájékoztatom, hogy a természetvédelmi hatósági ügyekben hozott egyedi határozat közzétételét jogszabály nem teszi kötelezővé.”[Debrecen Megyei Jogú Város Jegyzőjének 89486/2012. számú levele]
A természetvédelmi hatóság határozatainak közzétételével kapcsolatban a következőkre szeretném felhívni a figyelmet. A Tvt. a határozatok közzétételével összefüggésben nem tartalmaz előírást, a jogszabály hatályát szabályozó részben ugyanakkor úgy rendelkezik, hogy a természetvédelemmel összefüggő e törvényben nem szabályozott kérdésekre, a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni. [Tvt. 3. § (2) bekezdés] A Kvt. szerint pedig a környezetvédelmi hatóság a határozatát – annak jogerőre emelkedésére tekintet nélkül – nyilvánosan közzéteszi. Fentiekre tekintettel a természetvédelmi hatóságnak határozatát közzé kellett volna tennie.
Ennek elmaradása, valamit a Ket. kizárásra vonatkozó szabályainak figyelmen kívül hagyása miatt a Debrecen Megyei Jogú Város Jegyzője a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben visszásságot okozott.

Intézkedéseim
Az Ajbt. 32. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem, hogy Debrecen Megyei Jogú Város Jegyzője a jövőben a jogszabályoknak maradéktalanul eleget téve, a jelentésemben rögzítettek figyelembevételével lássa el feladatait. 

Budapest, 2012. szeptember 17.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.