Az alapvető jogok biztosának
Jelentése
az AJB 4019/2012. számú ügyben

Előadók:     dr. Haraszti Katalin
Magyarné dr. Vuk Katalin
dr. Sárközy István
dr. Somogyi Gábor
Az eljárás megindulása
A harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény (a továbbiakban: Harmtv.) 56. § (2) bekezdése értelmében, a harmadik országbeli1 állampolgárságú kiskorúval szemben, kivételes eseteket nem számítva, nem rendelhető el őrizet.
Amennyiben a harmadik országbeli kiskorú nem egyedül, vagyis kísérő nélküli kiskorúként, hanem a szülei, esetleg más hozzátartozói kíséretében érkezik, illetve tartózkodik Magyarországon, a Harmtv. 56. § (3) bekezdése alapján, a „gyermek mindenekfelett álló érdekét elsődlegesen figyelembe véve”, legfeljebb harminc napra idegenrendészeti őrizetet alá helyezhető. 
Magyarországon mind a kiutasítást, mind a kitoloncolást előkészítő őrizet végrehajtásának helye a „rendőrség által fenntartott, a személyes szabadságában korlátozott külföldi elhelyezésére szolgáló, az őrizet céljaira sajátosan kialakított objektum,” más néven őrzött szállás2. A vizsgálat idején, a rendőrség Budapesten a Liszt Ferenc nemzetközi repülőtéren, Győrben, Kiskunhalason és Nyírbátorban működtetett őrzött szállásokat.
A Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal főigazgatója, valamint az országos rendőrfőkapitány 1/2011. (OT 15.) együttes intézkedése alapján, a rendőrség a kiszolgáltatott helyzetben lévő harmadik országbeli állampolgárok, így a kisgyermekes családok, a házaspárok, az egyedülálló nők, és a más fokozottan kiszolgáltatott helyzetben lévő harmadik országbeli állampolgárok pl.: idős, fogyatékkal élő, stb. idegenrendészeti eljárásban elrendelt őrizetét 2011. április 1-jétől nem a felsorolt intézményekben, hanem a Békéscsabai Ideiglenes Őrzött Szálláson (a továbbiakban: Ideiglenes Őrzött Szállás) hajtja végre.

A vizsgálat célja
Vizsgálatom célja, az Ideiglenes Őrzött Szálláson élő külföldiek fogva tartási körülményeinek megismerése volt. Különös figyelmet fordítottam az őrizetben lévő kiskorúaknak a Gyermek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény (a továbbiakban: Gyermekjogi Egyezmény) kihirdetéséről szóló 1991. évi LXIV. törvényben biztosított jogainak érvényesülésére. 
Miután az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságának információi szerint a Magyarországon idegenrendészeti őrizet alatt álló külföldiek „rendszeresen nyugtatókat kaptak, ami néhányuknál a fogva tartás befejeződéséig függőséghez vezetett”, az Ideiglenes Őrzött Szálláshelyen fogva tartott külföldiek egészségügyi ellátása körében a 2011. április 1. és 2012. április 30. között alkalmazott gyógyszerek fajtáit és mennyiségét is megvizsgáltam3.

A vizsgálat módszere
Az Ideiglenes Őrzött Szálláson 2012. május 3-án előre be nem jelentett, helyszíni bejárást tartottunk. A vizsgálatban résztvevő munkatársaim találkoztak a Békés Megyei Rendőr-főkapitányság rendészeti ügyekben illetékes helyettes vezetőjével, végigjárták a külföldiek elhelyezésére és ellátására szolgáló épületeket, megtekintették azok berendezését és felszerelését, iratokat vizsgáltak, elbeszélgettek néhány külföldivel, a szociális munkásokkal, és a szociális asszisztensekkel, az egészségügyi személyzet, az őrszemélyzet tagjaival, valamint az Ideiglenes Őrzött Szállás vezetőjével, és a gazdasági vezetővel.
A vizsgálatban résztvevő munkatársak a magyaron kívül, angol, német, francia, holland, szerb és horvát nyelveken beszélnek, így a meghallgatásokat tolmács közreműködése nélkül végezték.

A megállapított tényállás
Az egyes migrációs tárgyú törvények jogharmonizációs módosításáról szóló 2010. évi CXXXV. törvény 2010. december 24-ei hatályba lépése előtt, a harmadik országbeli állampolgársággal rendelkező (a továbbiakban: harmadik országbeli) kiskorúval szemben sem idegenrendészeti, sem kiutasítást előkészítő őrizetet nem lehetett elrendelni4.
A vizsgálat során meghallgatott rendőrtisztek beszámolói szerint 2010. december 24-ét megelőzően, az illegális határátlépést elkövető, illetve a magyarországi tartózkodás szabályait megsértő harmadik országbeli kisgyermekes családok esetében, az apa idegenrendészeti célú őrizetének elrendelését követően, őt valamelyik őrzött szállásra szállították, azonban az anyát és a gyermekeket egy másik, nyitott intézményben helyezték el. Ha a kiskorú harmadik országbeli csak az egyik szülőjével érkezett, akkor az idegenrendészeti hatóság csak őt vette őrizetbe, a gyermeket pedig valamelyik nyitott, gyermekvédelmi intézményben helyezte el. Előfordult, hogy az említett módon szétszakított, nem ritkán különböző magyarországi településeken élő családtagok csak hetek, esetleg hónapok elteltével találkozhattak újra.
A családok szétszakítását eredményező joggyakorlatot, a 2010. évi CXXXV. törvény próbálta orvosolni. A Harmtv. 56. § (2) bekezdésének 2010. december 24-én hatályba lépett, módosítása értelmében, a „harmadik országbeli kiskorúval szemben – a (3) bekezdésben meghatározott esetek kivételével – nem rendelhető el őrizet”5.
A jogalkotó a módosításon túl, a Harmtv. 56. §-át egy új, harmadik bekezdéssel is kiegészítette, amelynek alapján, a „kiskorú gyermekkel rendelkező családdal szemben, a gyermek mindenekfelett álló érdekét elsődlegesen figyelembe véve, őrizet csak végső intézkedésként legfeljebb harminc napra rendelhető el, ha az idegenrendészeti hatóság megállapítja, hogy az őrizet elrendelésének célja a 48. § (2) bekezdésében vagy a 62. § (1) bekezdésében foglaltak alkalmazásával nem biztosítható.”
A Harmtv. 48. § (2) bekezdése szerint a „kiutasítás végrehajtásának biztosítása érdekében az idegenrendészeti hatóság a harmadik országbeli állampolgár úti okmányát elveheti, amellyel szemben külön jogorvoslatnak nincs helye”. Amennyiben a kiskorú gyermekkel rendelkező család személyazonosításra alkalmas úti okmányokkal nem rendelkezik, vagyis az idegenrendészeti hatóságnak nincs mit elvennie, ez a körülmény már önmagában elegendő ahhoz, hogy az idegenrendészeti hatóság a legfeljebb harminc napig tartó őrizetüket elrendelje.
A Harmtv. 62. § (1) bekezdésének a)-g) pontjai alapján, az idegenrendészeti hatóság a harmadik országbeli külföldi őrizetnek nem minősülő szabadságkorlátozását, azaz „kijelölt helyen való tartózkodását” akkor rendelheti el, ha 
a) a harmadik országbeli állampolgár visszairányítását vagy kiutasítását Magyarország nemzetközi egyezményben vállalt kötelezettsége miatt nem lehet elrendelni, illetve végrehajtani;
b) kiskorú, és vele szemben őrizet elrendelésének lenne helye;
c) vele szemben őrizet elrendelésének lenne helye, és vele együtt Magyarország területén tartózkodó kiskorú gyermeke az őrizet elrendelése esetén felügyelet nélkül maradna;
d) az őrizet határideje letelt, de az őrizet elrendelésére alapul szolgáló ok továbbra is fennáll;
e) a harmadik országbeli állampolgár humanitárius célú tartózkodási engedéllyel rendelkezik;
f) a harmadik országbeli állampolgár kiutasítás hatálya alatt áll, és a megélhetéséhez szükséges anyagi és lakhatási feltételekkel nem rendelkezik;
g) vele szemben az 54. § (1) bekezdés a) vagy b) pontja alapján idegenrendészeti őrizet elrendelésének lenne helye, és az őrizet rá nézve – különös tekintettel egészségi állapotára, életkorára – aránytalanul súlyos hátránnyal járna.
A Harmtv. 2010. december 24-én hatályba lépett módosítása nem rendelkezik arról, hogy az idegenrendészeti hatóságnak 62. § (1) bekezdésének a)-g) pontjaiban felsorolt esetekben, „végső intézkedésként” elrendelt őrizet alkalmazását megelőzően, milyen prioritásokat kell mérlegelnie. A vizsgálat során meghallgatott ügyintézők beszámolója szerint, az idegenrendészeti hatóságok már ebben az időszakban is a jogsértő külföldiek őrizetbe vételét preferálták.
Egy újabb, 2011. augusztus 1-jén hatályba lépett, a Harmtv. 55. § (1) bekezdését érintő törvénymódosítást követően, az idegenrendészeti hatóság – az idegenrendészeti eljárás lefolytatása érdekében – életkorára tekintet nélkül, kiutasítást előkészítő őrizetbe veheti azt a harmadik országbeli külföldit, akinek személyazonossága vagy tartózkodásának jogszerűsége nem tisztázott, vagy kétoldalú visszafogadási egyezmény alapján az Európai Unió más tagállama részére visszaadása folyamatban van6.
A Harmtv. 48. § (2) bekezdésének, illetve a Harmtv. 55. § (1) bekezdésének együttes alkalmazása, az idegenrendészeti hatóságok korábban is csak kivételesen alkalmazott mérlegelését leszűkítve, a személyazonosításra alkalmas iratokkal nem rendelkező külföldiek, köztük a kisgyermekes családok automatikus őrizetbe vételét eredményezte.
A kiutasítást előkészítő őrizet legfeljebb hetvenkét órára rendelhető el, amelyet az őrizet helye szerint illetékes helyi bíróság a harmadik országbeli állampolgár személyazonosságának vagy tartózkodása jogszerűségének tisztázásáig, de legfeljebb harminc napig meghosszabbíthat7. 2010. december 24-ét követően, a kisgyermekes családok őrizetét is lehetővé tevő törvényi rendelkezések alkalmazása során azonban kiderült, hogy a rendőrség a kiskorúak fogva tartására is alkalmas létesítménnyel nem rendelkezik. Megfelelő elhelyezési körülmények hiányában, kezdetben a rendőrség, a családtagokkal érkező kiskorúak idegenrendészeti célú őrizetét a felnőttek számára kialakított őrzött szállások egyikén, fogda körülmények között volt kénytelen végrehajtani.
A Belügyminisztérium vezetése, a kiskorúak fogva tartási körülményeiből eredő alapjogi problémák orvoslása céljából úgy döntött, hogy a rendőrség a kisgyermekes családok, a házaspárok, az egyedülálló nők, továbbá más kiszolgáltatott helyzetben lévő személyek pl.: idős, fogyatékkal élők, stb8. idegenrendészeti eljárásban elrendelt őrizetét az 1989-ben menedékkérők, illetve menedékjogot élvező külföldiek befogadására és ellátására kialakított, békéscsabai Befogadó Állomáson (a továbbiakban: Befogadó Állomás) fogja végrehajtani. 
Miután a többszöri átalakításon, bővítésen és korszerűsítésen átesett létesítményhez annak kezelője, a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal is ragaszkodott, a két szervezet közötti megállapodás eredményeként, az új fogva tartási helyszín neve „Ideiglenes Őrzött Szállás” lett. Az elnevezésben szereplő „ideiglenes” jelző a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal vezetésének azon reményét tükrözi, hogy a létesítmény egy jelenleg ismeretlen, nem túlságosan távoli jövőbeni időben, ismét a menedékjogot élvező külföldiek befogadását és ellátását fogja szolgálni.
Az Ideiglenes Őrzött Szállás – a Befogadó Állomásnak a fogva tartáshoz szükséges átalakítását követően – 2011. április 1-jén kezdte meg működését. A rendőrség az átalakítások során az intézmény külső ablakain lévő rácsokon túl, a bejáratokra is rácsokat szereltetett, a külső homlokzatot és a kerítést megerősítette, azokra térfigyelő kamerarendszert, valamint a jogellenes távozások észlelésére, illetve megakadályozására alkalmas infrasorompókat telepített. Az épület belső szintjeit fémrácsokkal lezárták, a folyosókra térfigyelő kamerákat szereltek és egy fegyverszobát is kialakítottak.
Az Ideiglenes Őrzött Szállás négy épületszárnyra oszlik. Az „A” épület első emeletén nyolc, egyenként kétszemélyes hálóhelyiség található, amelyeket gyermektelen házaspárok elhelyezésére használnak. Az épületszárny második emeletén lévő 6 darab, kétágyas hálóhelyiséget az egyedülálló nők elhelyezésére használják.
A „C” épület első emeletén 4 db háromágyas, 2 db ötágyas, és 4 db hatágyas, a második emeletén 2 db kétágyas, 1 db háromágyas és 2 db négyágyas és 5 db ötágyas, a gyermekes családok elhelyezésére rendszeresített hálóhelyiség van. 
A házirend értelmében az „A”, illetve a „C” épület emeletein elhelyezett külföldieknek az elhelyezésükre kijelölt hálóhelyiségen kívül, más hálóhelyiségbe belépni, illetve ott tartózkodni szigorúan tilos. A „B” épületben eredetileg 10 db, 38 személy elhelyezésére alkalmas egykori hálóhelyiségből kilenc irodahelyiségként működik. A tízediket, az Ideiglenes Őrzött Szálláson fogva tartott külföldiekhez érkező látogatók fogadására szolgál. 
Az eredetileg egészségügyi elkülönítő céljára épült „D” épületben lévő, 8 db egykori hálóhelyiségben összesen 27 személyt lehetne elhelyezni, de ezeket a rendőrség által alkalmazott, polgári fegyveres őrség használja.  
Az első, őrizet alatt álló külföldiek 2011. április 4-én érkeztek az Ideiglenes Őrzött Szállásra. A rendőrség az első hetekben, a kiskunhalasi őrzött szálláson fogva tartott, többségében afgán és koszovói állampolgárságú kisgyermekes családokat költöztette az újonnan kialakított, 135 férőhelyes intézménybe. 
A hónap második felében befogadott kisgyermekes családok már nem egy másik őrzött szállásról, hanem az elfogásuk helye szerint illetékes megyei rendőr-főkapitányságok idegenrendészeti osztályának döntése alapján, az ország különböző pontjairól kerültek az intézménybe. A működés első hónapjában befogadott 102 külföldi több mint fele kiskorú volt.
2011. május 23-tól kezdődően már az egyedülálló nők, valamint a házaspárok idegenrendészeti eljárásban elrendelt őrizetének végrehajtása is az Ideiglenes Őrzött Szálláson történik.
2011. április 1. és 2011. december 31. között 31 ország 646 állampolgára – köztük 279 kiskorú – töltött hosszabb-rövidebb időt az intézményben. Az ebben az időszakban befogadott külföldiek 83,3%-át (539 személy) valamely családtagjával együtt, 12,5%-át (81 személy) egyedülálló nőként, 4%-át (26 személy) gyermektelen házaspárként hoztak az Ideiglenes Őrzött Szállásra.
2012. január 1. és március 31. között 255 külföldi – köztük 130 kiskorú – érkezett az intézménybe. A befogadott külföldiek 71,3%-a (182 személy) valamely családtagjával, 13%-a (33 személy) egyedülálló nőként, 15,3%-a (40 személy) gyermektelen házaspárként érkezett.
Az első tizenkét hónapban az Ideiglenes Őrzött Szálláson fogva tartott külföldiek létszáma egyetlen alkalommal sem érte el, illetve haladta meg a befogadó képesség felső határát, vagyis zsúfoltság nem volt. Ezen időszak alatt senki sem próbált illegálisan távozni az intézményből.
A leghosszabb ideje, 2011. december 14. óta egy 1976-ban született, kongói állampolgárságú, menedékkérelmet is előterjesztett nő élt az intézményben. Utolsóként, 2012. május 3-án hajnalban, egy macedón állampolgárságú nőt hoztak az Ideiglenes Őrzött Szállásra. Ő a helyszíni bejárás megkezdésekor az egészségügyi elkülönítőben tartózkodott. 
2012. május 3-án 22 nő, 10 férfi, és 8 kiskorú, összesen 40 személy tartózkodott az Ideiglenes Őrzött Szálláson. A nyolc kiskorúból 3 afgán, és 3 koszovói mindkét szülőjével, két iráni állampolgárságú gyermek, pedig egy-egy egyedülálló, férfi hozzátartozójával került az intézménybe. Az Ideiglenes Őrzött Szállás legidősebb lakója egy 62 éves, mongol állampolgár nő, a legfiatalabb a koszovói állampolgárságú házaspár 2012. április 21-én született, alig kéthetes csecsemője volt.

A vizsgált alapvető jogok
– A szabadsághoz és személyi biztonsághoz való jog: Senkit nem lehet szabadságától másként, mint törvényben meghatározott okokból és törvényben meghatározott eljárás alapján megfosztani.”/Alaptörvény IV. cikk (2) bekezdés/.
– A magánélet tiszteletben tartásához való jog: „Mindenkinek joga van ahhoz, hogy magán- és családi életét, otthonát, kapcsolattartását és jó hírnevét tiszteletben tartsák”. /Alaptörvény VI. cikk (1) bekezdés/.
– Megkülönböztetés tilalma: „Magyarország az alapvető jogokat mindenkinek bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, fogyatékosság, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül biztosítja”. /Alaptörvény XV. cikk (2) bekezdés/.
– A gyermekek védelemhez és gondoskodáshoz való joga: „Minden gyermeknek joga van a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéshez szükséges védelemhez és gondoskodáshoz”. /Alaptörvény XVI. cikk (1) bekezdés/.
– A testi és lelki egészséghez való jog: „Mindenkinek joga van a testi és lelki egészséghez”./ Alaptörvény XX. cikk (1) bekezdés/.
– A jogorvoslathoz való jog: Mindenkinek joga van ahhoz, hogy jogorvoslattal éljen az olyan bírósági, hatósági és más közigazgatási döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. ”/Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdés/.

Az alkalmazott jogszabályok
– Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény, (Ajbt.)
– Az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok védelméről szóló, Rómában, 1950. november 4-én kelt Egyezmény és az ahhoz tartozó nyolc kiegészítő jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 1993. évi XXXI. törvény, 
– A Gyermek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény kihirdetéséről szóló 1991. évi LXIV. törvény,
– A harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény, (Harmtv.)
– Az egyes migrációs tárgyú törvények jogharmonizációs módosításáról szóló 2010. évi CXXXV. törvény.
– A fegyveres biztonsági őrségről, a természetvédelmi és mezei őrszolgálatról szóló 1997. évi CLIX. törvény
– A harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény végrehajtásáról szóló 114/2007. (V. 24.) Korm. rendelet
– Az idegenrendészeti eljárásban elrendelt őrizet végrehajtásának szabályairól szóló 27/2007. (V. 31.) IRM rendelet.

A vizsgálat megállapításai
I. Az alapvető jogok biztosának hatásköre
Az Alaptörvény XVI. cikk (1) bekezdése alapján, minden gyermeknek joga van a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéshez szükséges védelemhez és gondoskodáshoz.
A Gyermekjogi Egyezmény 3. cikk 1. pontja értelmében, a „bíróságok, a közigazgatási hatóságok és a törvényhozó szervek minden, a gyermeket érintő döntésükben a gyermek mindenekfelett álló érdekét veszik figyelembe elsősorban”.
Az Európai Unió Alapjogi Chartája 24. cikkének 2. pontja szerint a tagállami „hatóságok és a magánintézmények gyermekekkel kapcsolatos tevékenységében a gyermek mindenekfelett álló érdekének kell elsődleges szempontnak lennie”.
A gyermekek az életkorukból adódó fizikai, illetve pszichés állapotuknál fogva sajátos szükségletekkel bírnak, vagyis jogi státusuktól függetlenül, fokozottan kiszolgáltatott helyzetben vannak, így az alapjogvédelem szempontjából veszélyeztetett társadalmi csoportoknak minősülnek. Az életkoránál fogva kiszolgáltatott helyzetben lévő kiskorú idegenjogi jogállása másodlagos, őt valamennyi állami szerv, a Gyermekjogi Egyezmény, és az Európai Unió Alapjogi Chartájának idézett rendelkezéseivel, valamint az Alaptörvény XVI. cikk (1) bekezdésével összhangban, elsősorban gyermekként, az ő mindenekfelett álló érdekének figyelembe vételével köteles kezelni. 
Az a körülmény, hogy az idegenrendészeti eljárásban fogva tartott kiskorú nem egyedül, hanem valamely hozzátartozója kíséretében illegálisan érkezett, illetve tartózkodik az országban, nem mentesíti az állami szerveket a gyermek mindenekfelett álló érdekének figyelembe vételére irányuló törvényi kötelezettségük alól.
Az Alaptörvény 30. cikk (1) bekezdése értelmében, az alapvető jogok biztosa alapjogvédelmi tevékenységet lát el, akinek az eljárását bárki kezdeményezheti. 
Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény 18. § (4) bekezdése értelmében, az alapvető jogok biztosa, a természetes személyek pontosan meg nem határozható, nagyobb csoportját érintő visszásság kivizsgálására, vagy egy alapvető jog érvényesülésének átfogó vizsgálatára hivatalból is indíthat eljárást.
Az Ajbt. 1. § (2) bekezdésének a) és d) pontjai alapján, az alapvető jogok biztosa a tevékenysége során – különösen hivatalból indított eljárások lefolytatásával – megkülönböztetett figyelmet fordít a gyermekek, valamint a leginkább veszélyeztetett társadalmi csoportok jogainak védelmére.
A magyarul nem beszélő, külföldiek esetében alaposan feltételezhető, hogy a magyar nyelv és a helyi viszonyok ismeretének hiányában, különösen a fogva tartással járó fokozottan kiszolgáltatott helyzetükben, a saját, illetve kiskorú gyermekeik alapvető jogainak megsértése esetén még arra sem lennének képesek, hogy panaszt tegyenek. Ezért, az Ajbt. 18. § (4) biztosított jogkörömben eljárva, az Ideiglenes Őrzött Szálláson őrizetben lévő külföldiek fogva tartásának körülményeit hivatalból indított eljárás keretében vizsgáltam.

II. Az Ideiglenes Őrzött Szálláson tartózkodó külföldiek őrizetbe vétele
A Harmtv. 43. § (2) bekezdésének a) és b) pontja alapján, az idegenrendészeti hatóság – a törvényben meghatározott kivétellel – idegenrendészeti kiutasítást rendel el azzal a harmadik országbeli állampolgárral szemben, aki jogellenesen lépte át Magyarország államhatárát, vagy azt megkísérelte; továbbá azzal szemben is, aki a Harmtv. által előírt tartózkodási feltételeket nem teljesíti. 
A helyszíni bejárás során az Ideiglenes Őrzött Szálláson meghallgatott személyek egy része illegális határátlépő, a másik része a jogszerű magyarországi tartózkodás feltételeit megsértő külföldi volt.
A jogellenes határátlépés, illetve annak kísérletét elkövető külföldit a rendőrség az elfogását követően előállítja, tolmács közreműködésével meghallgatja, illetve a személyazonosító adatait rögzíti. A rendőrség gyakorlatilag már a külföldi elfogásának napján elrendeli a kiutasítást akkor, ha az illegális határátlépést a határőrizeti tevékenységének ellátása kapcsán, a határterületen, vagy az államhatáron a határforgalom ellenőrzése során észlelte, és a harmadik országbeli állampolgár kiutasításának végrehajtására visszafogadási egyezmény alapján sor kerülhet9. A kiutasítást elrendelő határozat ellen fellebbezésnek nincs helye, a határozat bírói felülvizsgálatát, az annak közlésétől számított nyolc napon belül lehet kérni10.
A jogsértő külföldi visszafogadási egyezmény alapján történő visszaadásról a rendőrség nem határozattal, hanem végzéssel dönt, amellyel szemben a harmadik országbeli állampolgár, a végzés közlésétől számított huszonnégy órán belül végrehajtási kifogást terjeszthet elő. A végrehajtási kifogásnak a visszaadás végrehajtására halasztó hatálya nincs11.
A rendőrség a harmadik országbeli állampolgár elfogását, illetve kiutasítását követő első munkanapon kezdeményezi, hogy a szomszédos állam, a visszafogadási egyezményt végrehajtva, vegye őt vissza.
A szomszédos országok a személyazonosításra alkalmas iratokkal rendelkező állampolgáraik visszafogadását kezdeményező megkeresésekre, továbbá olyankor, ha az okmányokkal nem rendelkező állampolgáruk személyazonosságát az érintett személy által, szóban közölt adatok alapján sikerül tisztázni, az irat elküldését követő első munkanapon reagálnak. Amennyiben a megkeresett ország az állampolgárát kész visszafogadni, az érintett személy átadása néhány órán belül, de legkésőbb a következő munkanapon megtörténik. 
Ezek a külföldiek többnyire csak akkor kerülnek valamelyik őrzött szállásra, ha a visszafogadási egyezmény alkalmazására történő megkeresés elküldésének időpontját követő munkanap, hétvége, valamilyen ünnep miatt, vagy más okból, nem a következő naptári napra esik.
A szomszédos országok a személyazonosításra alkalmas okmányokkal rendelkező külföldiek visszafogadására irányuló megkeresésekre hosszabb idő, gyakorlatilag két munkanap elteltével válaszolnak. Amennyiben a szomszédos ország jelzi, hogy a külföldit kész visszafogadni, az érintett személy átadása a következő munkanapon, vagyis többnyire az elfogást követő harmadik munkanapon megtörténik. 
Ezeket a külföldieket, továbbá azokat a rendőrség által feltartóztatott határsértőket, akik esetében a visszafogadási egyezményt a szomszédos ország elutasító válasza miatt nem lehet alkalmazni, a kiutasítás feltételeinek megteremtéséig, valamelyik őrzött szállásra szállítják. A meghallgatott rendőrök szerint a szomszédos országok többnyire csak a semmilyen, személyazonosításra alkalmas okmánnyal sem rendelkező külföldiek visszafogadását szokták megtagadni. 
Amennyiben a külföldi már az országhatáron menedékkérelmet terjeszt elő, akkor nem őrzött szállásra, hanem egy nyitott intézménybe, a debreceni befogadó állomásra kerül.
A magyarországi tartózkodás szabályait megsértő és személyazonosításra alkalmas okmánnyal nem rendelkező külföldiekkel szembeni idegenrendészeti eljárás lefolytatása a rendőrség hatáskörébe tartozik12. A rendőrség ezeket a külföldieket a személyazonosságuk tisztázásáig, illetve a kiutasítás feltételeinek megteremtéséig őrizetbe veszi, amelyet valamelyik őrzött szálláson hajt végre.
A Harmtv. által előírt tartózkodási feltételeket nem teljesítő, de személyazonosításra alkalmas iratokkal rendelkező harmadik országbeli külföldiek idegenrendészeti őrizetét nem a rendőrség, hanem a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal illetékes regionális igazgatósága rendeli el13.
Miután az idegenrendészeti hatóság a kiutasítás végrehajtása érdekében a harmadik országbeli állampolgár úti okmányát elveheti, amellyel szemben jogorvoslatnak helye nincs – okmányok hiányában – a kiutasítás feltételeinek megteremtéséig, az ilyen külföldiek is valamelyik őrzött szállásra kerülnek. Amennyiben a külföldi az elfogásakor azonnal menedékkérelmet terjeszt elő, akkor a debreceni befogadó állomásra kerülhet.
Azok a külföldiek, akik a menedékjogi kérelmüket nem az elfogáskor, hanem az idegenrendészeti eljárás megindulását követően, már őrzött szálláson tartózkodásuk ideje alatt terjesztik elő, vagyis velük szemben mindkét eljárás folyamatban van, többnyire őrizet alatt maradnak.
2012-ben az Ideiglenes Őrzött Szállás 196 lakója, köztük 42 kiskorú nyújtott be menedékkérelmet. A helyszíni bejáráskor az intézményben fogva tartott 40 külföldi közül 27 személy menedékkérő volt14.
A határsértő, valamint a Magyarországon illegálisan tartózkodó, harmadik országbeli kisgyermekes családok, házastársak, egyedülálló nők őrizetét, az érintett személyek elfogásának földrajzi helyére, továbbá az őrizetet elrendelő idegenrendészeti hatóság illetékességi területére tekintet nélkül, az Ideiglenes Őrzött Szálláson kell végrehajtani. 
Az idegenrendészeti hatóság által elrendelt őrizet legfeljebb 72 óráig tarthat, amelyet az őrizet helye szerint illetékes helyi bíróság a harmadik országbeli állampolgár kitoloncolásáig vagy átadásáig, alkalmanként legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthat15. A kiskorú gyermekkel rendelkező családdal szembeni őrizet, a gyermek mindenekfelett álló érdekét elsődlegesen figyelembe véve, csak végső intézkedésként, legfeljebb harminc napra rendelhető el16.
Az Alaptörvény szerint mindenkinek joga van a szabadsághoz, ami csak a „törvényben meghatározott okokból és törvényben meghatározott eljárás alapján” korlátozható. 
Az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok védelméről szóló, Rómában, 1950. november 4-én kelt Egyezmény és az ahhoz tartozó nyolc kiegészítő jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 1993. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Európai Emberi Jogi Egyezmény), 5. cikk 1. bekezdés f) pontja szerint törvényes a letartóztatás vagy őrizetbe vétel az országba való jogtalan belépés megakadályozása céljából; továbbá az olyan személy letartóztatása vagy őrizetbe vétele, aki ellen a kiutasítása céljából, intézkedés van folyamatban. 
Az idegenrendészeti hatóság a harmadik országbeli külföldi idegenrendészeti őrizetéről határozatban rendelkezik. A vizsgálat idején az Ideiglenes Őrzött Szálláson fogva tartott házaspárok esetében külön határozat rendelkezett a férj, illetve a feleség idegenrendészeti célú őrizetéről.
A 14 évnél fiatalabb gyermekkel rendelkező családok esetében mindössze két határozat születik. Ezek egyike az apa, a másik az anya őrizetéről rendelkezik. A szülők 14 évnél fiatalabb, egy vagy több gyermekének adatait az anya őrizetét elrendelő határozat tartalmazza. Amennyiben a 14 éven aluli gyermek egyetlen nagykorú hozzátartozója kíséretében tartózkodik az országban, személyes adatait ennek a személynek az idegenrendészeti célú őrizetét elrendelő határozatban rögzítik.
Az idegenrendészeti hatóságok megkérdezett ügyintézőinek elmondása szerint az említett joggyakorlat egyik oka, hogy miután a Harmtv. 56. § (2) bekezdése értelmében, a harmadik országbeli gyermekkel szemben, nem rendelhető el őrizet, a magyar jogszabályok semmiféle, a kiskorú őrizetének elrendelésére vonatkozó részletszabályt sem tartalmaznak. Másrészt, a Polgári Törvénykönyv értelmében a 14 évnél fiatalabb gyermek cselekvőképtelen17, így az idegenrendészeti eljárásban érvényes jognyilatkozatokat nem lehet, vagyis még ügyfél sem lehet. Az ilyen gyermek nevében, törvényes képviselőként az őt kísérő családtagja jár el18. További problémát okoz, hogy a magyar jogban a cselekvőképtelen kiskorú nem büntethető19, így őt nem csak a közigazgatási, de a büntető, és a szabálysértési eljárásban sem lehet felelősségre vonni20. A hatályos magyar jog szerint, bármilyen célú fogva tartás 14 éven aluli kiskorúval szemben történő elrendelése fogalmilag kizárt.
Miután a Polgári Törvénykönyv szerint a 14 életévét betöltött, de a 18 életévét még el nem ért gyermek már korlátozottan cselekvőképes, így egyes, a törvényben meghatározott esetekben önálló jognyilatkozatot tehet, ezért az idegenrendészeti hatóság az ő idegenrendészeti őrizetéről önálló határozatban rendelkezik21.
A Gyermekjogi Egyezmény 37. cikk d) pontja alapján a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a szabadságától megfosztott gyermeknek, életkorától függetlenül, joga legyen ahhoz, hogy a szabadságelvonásának törvényességével kapcsolatban bírósághoz vagy más illetékes, független és pártatlan hatósághoz forduljon, és hogy az ügyben sürgősen döntsenek.
A cselekvőképtelen, és a korlátozottan cselekvőképes kiskorú idegenrendészeti jogállásának közös jellemvonása, hogy őket a Harmtv. 56. § (2) bekezdése alapján önállóan nem, hanem a Harmtv. 56. § (3) bekezdése alapján, kizárólag a kíséretükben lévő családtagjukkal együtt lehet őket őrizetbe venni.  Miután utóbbi esetben az idegenrendészeti eljárásban alkalmazott fogva tartás, mint intézkedés tárgya nem a kiskorú, hanem a felnőtt hozzátartozója, a gyermek fogva tartásának sem jogalapja, sem jogi garanciái nincsenek.
Miután az idegenrendészeti hatóság a családdal érkező harmadik országbeli kiskorút nem az általa elkövetett jogsértés miatt, hanem a Harmtv. 56. § (3) bekezdése alapján, a felnőtt családtagja kísérőjeként veszi őrizetbe, a gyermeknek nincs lehetősége arra, hogy a saját fogva tartása jogszerűségének felülvizsgálata érdekében, önállóan forduljon a bírósághoz, ami az Alaptörvény IV. cikk (1) bekezdésében biztosított szabadsághoz, valamint az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdésében deklarált, jogorvoslathoz való joggal összefüggő visszásságot okoz.
Az Alaptörvény XV. cikk (2) értelmében, Magyarország az alapvető jogokat mindenkinek bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, fogyatékosság, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül biztosítja. 
Míg a Harmtv. 56. § (2) bekezdése értelmében, az országban a hozzátartozói nélkül, illegálisan tartózkodó, harmadik országbeli, kiskorú állampolgárral szemben nem lehet őrizetet elrendelni22, az a Harmtv. 56. § (3) bekezdése alapján, a családdal érkező gyermek esetében, „végső intézkedésként” alkalmazható.
A Hivatalom által más ügyben végzett vizsgálatok tapasztalatai szerint az idegenrendészeti hatóságok a kísérő nélküli kiskorúakkal szemben őrizetet nem alkalmaznak23. Ők, az idegenrendészeti, illetve menedékjogi eljárás jogerős befejezéséig, egy kijelölt tartózkodási helyen, vagyis valamelyik nyitott, gyermekvédelmi intézményben kötelesek tartózkodni.
A Gyermekjogi Egyezmény 2. cikk 2. pontja alapján a részes államok kötelesek arra, hogy a joghatóságuk alá eső gyermekeket valamennyi, bármely formában jelentkező olyan megkülönböztetéstől és megtorlástól hatékonyan megvédjék, ami őket a szüleik, törvényes képviselőik vagy családtagjaik jogi helyzete, vagy tevékenysége miatt érhetné.
Az idegenrendészeti hatóságot a Gyermekjogi Egyezmény 3. cikk 1. pontja alapján, a gyermek mindenekfelett álló érdekének elsődleges figyelembe vételére vonatkozóan terhelő jogi kötelezettség az országban jogellenesen tartózkodó kísérő nélküli, valamint a családtagja társaságában jogellenesen tartózkodó kiskorúak ügyeiben azonos. Az idegenrendészeti hatóság a gyermek mindenekfelett álló érdekét a családtagja kíséretében lévő kiskorú őrizetének elrendelésekor is köteles szem előtt tartani. 
A Harmtv. 56. § (3) bekezdésén alapuló, azon joggyakorlat, amely szerint a harmadik országbeli kiskorú, pusztán a felnőtt családtagja jelenléte miatt, olyan esetekben is őrizetbe vehető, amikor a velük egykorú gyermek fogva tartása fogalmilag kizárt, az Alaptörvény XV. cikk (2) bekezdésében tilalmazott, egyéb helyzet szerinti diszkrimináció tilalmába ütközik, ezért alapvető joggal összefüggő visszásságot okoz.

Az Ideiglenes Őrzött Szálláson fogva tartott külföldiek elhelyezése és ellátása
Az Ideiglenes Őrzött Szálláson meghallgatott külföldieket a rendőrség szállította az intézménybe. 
A külföldit az Ideiglenes Őrzött Szállásra csak az illetékes idegenrendészeti hatóság őrizetet elrendelő határozata birtokában lehet befogadni. Az őrizetet elrendelő határozat átadását követően, a külföldi a csomagját a szolgálatban lévő szociális asszisztens átveszi, majd annak tartalmát listába veszi. A külföldi értékeit, a nála lévő készpénzt, továbbá azokat a tárgyakat, amelyeket biztonsági okokból nem tarthat magánál, a szociális asszisztens, elismervény ellenében, letétbe veszi.
A befogadás részeként a külföldiről fényképfelvétel készül, amelyet az Ideiglenes Őrzött Szállás lakóinak azonosítására szolgáló, kártya formátumú műanyag igazolványon is rögzítenek. Az igazolvány birtokában, annak a leolvasó berendezéshez érintésével lehet a közös étkezéseken részt venni, az internet szoba használatához időpontot foglalni, illetve az intézmény által nyújtott többi ellátást és szolgáltatást igénybe venni.
Az újonnan érkezett külföldi, így a kiskorú is, csak előzetes orvosi vizsgálat után, a vizsgálatot végző orvos írásbeli egyetértése esetén helyezhető el a közösségben24.
Az Ideiglenes Őrzött Szállás lakóinak folyamatos, éjjel-nappali egészségügyi ellátását a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal által foglalkoztatott 2 orvosi asszisztens, a rendőrség hivatásos állományában tartozó 4 felcser, továbbá 1 rendőrorvos, és a rendőrség által szerződtetett 1 gyermekorvos végezte.
Az angol nyelven beszélő rendőrorvos minden hét kedden 13 és 15 óra, csütörtökön 13.30 és 15 óra között rendel. A gyermekorvos, aki kedden és csütörtökön, 15 és 17 óra között rendel az intézményben, alapfokú német, angol és orosz nyelvismerettel rendelkezik. Előfordul, hogy az orvosi vizsgálatok elvégzéséhez tolmács közreműködésére is szükség van. Megesik azonban, hogy éjszaka, különösen hétvégén a tolmácsokat nem lehet elérni. Ez különösen a befogadás részeként elvégzendő orvosi vizsgálatoknál okoz problémát.
A felsoroltakon túl, heti egy alkalommal, a Cordelia Alapítvány által foglalkoztatott, angolul beszélő pszichológus is rendel az intézményben. 
Az Ideiglenes Őrzött Szállás házirendje szerint a felnőttek gyógykezeléséért felelős rendőrorvos, illetve a gyermekorvos azonos időben nem rendelhet. 
A rendőrorvos a külföldiek befogadásához szükséges vizsgálatokat az igényeknek megfelelő időpontban végzi. Ha a külföldi éjszaka érkezik, akkor az orvos vizsgálat a következő napon történik. Ha napközben érkezik, akkor az orvos még aznap megvizsgálja. Nagyobb számú külföldi, különösen kisgyermekes család érkezése esetén, a rendőrorvost hétvégén vagy éjszaka is behívják dolgozni. 
A befogadáskor elvégzett orvosi vizsgálat során a rendőrorvos a külföldit részletesen kikérdezi, és belgyógyászati státust állít fel róla. Az Ideiglenes Őrzött Szállás orvosi rendelőjében a vér-és vizeletvételen túl, EKG vizsgálatot is tudnak végezni. 
A fogva tartott gyógyszert, biztonsági okból, nem tarthat magánál. A befogadáskor a külföldi birtokában lévő gyógyszert az orvosi vizsgálat során elveszik, azt a vizsgálat során közreműködő asszisztens egy borítékba helyezi, és a külföldi távozásáig megőrzi. Az Ideiglenes Őrzött Szálláson tartózkodó külföldiek gyógyszereinek beszerzését és kiosztását, a kisebb gyógykezeléseket, a közegészségügyi ellenőrzéseket, és a különböző szakorvosi, illetve laboratóriumi vizsgálatokkal kapcsolatos időpont egyeztetéseket az egészségügyi szakszemélyzet végzi. 
Amennyiben a külföldi olyan időpontban érkezik az Ideiglenes Őrzött Szállásra, amikor a befogadásához szükséges vizsgálatokat végző rendőrorvos nem tartózkodik az intézményben, akkor a megérkezéséig az egészségügyi elkülönítőben, a külföldiek által „zárkának” nevezett helyiségben kell várakoznia. Az orvosi rendelő szomszédságában található egészségügyi elkülönítő két, egyenként körülbelül 4x4 méteres helyiség, az ablakon rácsokkal. A berendezése 3-3 vaságy matraccal és ágyneművel, továbbá kézmosó csap, illetve mosdókagyló az ajtó mögött. Mindkét helyiség kémlelő ablakkal ellátott, nehéz vasajtóval záródik.
A néhány lépésre található fürdőhelyiség, és az illemhely a folyosóról nyílik. Ha az elkülönítőben tartózkodó külföldi ezek valamelyikét használni akarja, akkor kopognia kell, hogy a folyosón posztoló őr az ajtót kinyissa, és azt engedélyezze. Az Ideiglenes Őrzött Szállás az egészségügyi elkülönítőben tartózkodó külföldi számára törölközőt és tisztálkodó szereket is biztosít, aki az orvosi vizsgálatot megelőzően, ezek használatával tisztálkodhat. A helyszíni bejáráskor az egyik elkülönítő helyiségben tartózkodó, macedón állampolgárságú nő kora hajnalban érkezett, és körülbelül 7-8 órája várakozott az orvosi vizsgálatra. elmondása szerint az Ideiglenes Őrzött Szállásra érkezését követően lefényképezték, tisztálkodhatott, élelmet is kapott, és az intézmény által nyújtott ellátások, illetve szolgáltatások igénybevételéhez szükséges, fényképes műanyag kártyát is megkapta. A vizsgálat során rendelkezésemre álló adatok alapján, az Ideiglenes Őrzött Szállásra történő befogadása kapcsán alapvető joggal összefüggő visszásságra utaló körülményt nem észleltem.
Amennyiben a befogadás részét képező orvosi vizsgálat megállapítja, hogy a külföldi fertőző beteg, vagy kórokozó hordozó, akkor intézkedik az elkülönítéséről, továbbá értesíti a Békés Megyei Kormányhivatal Népegészségügyi Szakigazgatási Szervét. Amennyiben azt a külföldi egészségi állapota indokolja, haladéktalanul egészségügyi intézménybe kell szállítani25.
A vizsgálat adatai szerint 2011. április 4. és 2011. december 31. között mindössze két alkalommal fordult elő, hogy az Ideiglenes Őrzött Szállás lakói közül valaki olyan fertőző betegségben szenvedett, amelynek eredményeként el kellett őt különíteni. 2011. október 26-án, egy eritreai állampolgárról derült ki, hogy szalmonella fertőzött, majd 2011. december 5-én, egy afgán állampolgár parazitológiai vizsgálatra elküldött székletmintájában „Cryptosporidium sp.” mikrobát találtak. Egy külföldi „Hepatitis B” fertőzött volt, azonban az ő vizsgálati eredményeit az egészségügyi személyzet munkatársai csak az Ideiglenes Őrzött Szállásról történő távozását követően kapták kézhez. 
A 2012. január 1. és 2012. március 31. között két külföldit rüh, egyet hajtetű fertőzés miatt kellett elkülöníteni. 
Az Ideiglenes Őrzött Szállás munkatársai a fertőző betegeket az egészségügyi elkülönítőben helyezték el, ahol a gyógykezelést követő negatív kontroll eredmények megérkezéséig tartózkodtak. A fertőző betegségről mind külföldi őrizetét elrendelő idegenrendészeti hatóságot mind a fogva tartás törvényességét felügyelő ügyészt értesítették. A vizsgálat során a fertőző betegségben, illetve élősködőktől szenvedő külföldiekkel való bánásmód kapcsán alapvető joggal összefüggő visszásságot nem észleltem.
Amennyiben az Ideiglenes Őrzött Szálláson fogva tartott külföldieknek sürgősségi, vagy szakorvosi ellátásra van szükségük, azt a rendőrorvos, illetve a gyermekorvos beutalása alapján, a városi szakrendelőben, illetve a kórházban vehetik igénybe. A külföldieknek a járóbeteg-szakellátás keretében történő vizsgálatra, vagy gyógykezelésre történő szállítása és annak időtartama alatt történő őrzése az Ideiglenes Őrzött Szállás feladata26.
A helyszíni bejáráskor egy 8, egy 5 és egy 16 hetes várandós kismama tartózkodott az intézményben. Az Ideiglenes Őrzött Szállás egyik lakóját, egy 21 éves koszovói állampolgárságú nőt, a befogadását követően második napon az őrszemélyzet kíséretében a szülészetre szállították, ahol világra hozta az első gyermekét. A helyszíni bejáráskor kéthetes csecsemő a szülést követően, valamennyi, a magyar újszülöttek számára rendszeresített oltást megkapott. Ötnapos kórházi tartózkodásuk ideje alatt, a rendőrség az anyát és az újszülöttet váltott műszakban, napi huszonnégy órában őrizte. Az érintettek beszámolója szerint, az anya és az újszülött őrzéskor a rendőrség munkatársai nem a szülőszobában, illetve a kórteremben, hanem a kórházi folyosón tartózkodtak. 
A 27/2007. (V. 31.) IRM rendelet 23. § (2) bekezdés második mondata alapján, az őrzött szálláson fogva tartott külföldi fekvőbeteg-intézeti ellátásának teljes időtartama alatti őrzését a rendőrség biztosítja. Álláspontom szerint egy frissen szült, kórházi ápolásra szoruló anya napi huszonnégy órás időtartamú rendőri felügyelete szükségtelen, és aránytalan szabadságkorlátozást jelent. Ráadásul nem csak az ő, hanem valamennyi, a kórházi osztályon tartózkodó édesanya magán- és családi életébe való szükségtelen beavatkozást jelent, ezért az Alaptörvény VI. cikk (1) bekezdésében biztosított magánélet tiszteletben tartásához való alapjoggal összefüggő visszásságot okoz.
Az apát az Ideiglenes Őrzött Szállás munkatársai minden nap kiszállították a kórházba, akinek ily módon lehetősége volt arra, hogy az anyát és a gyermekét láthassa.
A kórházból való visszaérkezést követően az újszülött számára szükséges gyógyszereket, gyermekágyat, pólyát, pelenkát, gyermekruhákat az egészségügyi szolgálat biztosította a család számára. Az újszülött állapotát a gyermekorvos és az egészségügyi szolgálat folyamatosan figyelemmel kísérte. Az újszülött ellátása kapcsán alapvető joggal összefüggő visszásságra utaló körülményt nem észleltem.
Amennyiben a befogadás részeként elvégzett orvosi vizsgálat szerint a külföldi sem fertőző betegségben, sem élősködőktől nem szenved, akkor valamelyik, többnyire angolul beszélő, szolgálatban lévő szociális asszisztens az intézmény által nyújtott ellátások, illetve szolgáltatások igénybevételéhez szükséges, fényképes műanyag kártyán túl, ellátja a külföldit ágyneművel, tisztálkodási eszközökkel, a házirend általa értett nyelvű fordításával, és szükség esetén, az évszaknak megfelelő ruházattal. Az intézmény udvarán egy telefonkártyával használható, nyilvános telefonfülke található. Telefonkártyát a külföldi, a letéti pénze terhére vásárolhat, amelynek beszerzéséről az Ideiglenes Őrzött Szállás munkatársai, utólagos elszámolás mellett gondoskodnak. Az internetszoba, előre egyeztetett időpontban, térítésmentesen használható, így a külföldi a tartózkodási helyéről a hozzátartozóit értesítheti.  Szem előtt tartva, hogy az őrizet során a családok, illetve házastársak számára a családi együttélés alapvető feltételeinek megfelelő elkülönített lakóteret kell biztosítani27 a szociális asszisztens a külföldit a személyes körülményeitől függően helyezi el egyik, vagy másik épületrészben. A helyszíni bejárás tapasztalatai szerint a hálóhelyiségek többségének ajtaját még kilincsre sem nem lehet becsukni, ami azon túl, hogy a házaspárok, illetve a családos fogva tartottak számára különösen zavaró, sérti az Alaptörvény VI. cikk (1) bekezdésében biztosított, magán-és családi élet tiszteletben tartásához való alapjog érvényesülését. 
Az Ideiglenes Őrzött Szálláson fogva tartott a külföldiek számára naponta háromszor, a kiskorúak számára ötször biztosít étkezést. A személyenként 700 forint/nap élelmezési norma felhasználásával a fogva tartottak számára naponta legalább 10900 joule energiatartalmú élelmet kell biztosítani, amelynek során a vallásának étkezési előírásait is figyelembe veszik. A várandós és a kisgyermekes anyának, valamint kiskorúnak naponta egy liter tejet, gyümölcsöt, illetve, ha egészségügyi okból indokolt, azzal egyenértékű más élelmiszert biztosítanak. A muszlim vallású fogva tartottakra tekintettel az intézmény lakói kizárólag sertéshús-mentes élelmiszert kapnak. Ramadán idején lehetőség van arra is, hogy a muszlim vallású fogvatartottak a számukra kiosztott élelmiszert az általuk választott időpontban fogyasszák el. A helyszíni bejárás során meghallgatott külföldiek az élelmezéssel alapvetően elégedettek voltak, mindössze azt észrevételezték, hogy gyakran kapnak tésztát, és többször szeretnének húst kapni. A helyszíni bejáráskor a vizsgálat résztvevői is a külföldiek számára készített ebédet ették. Annak mennyiségét és minőségét megfelelőnek találták. A fogvatartott, nagykorú külföldiek élelmezése kapcsán alapvető joggal összefüggő visszásságra utaló körülményt nem észleltem.
Az Ideiglenes Őrzött Szálláson tevékenykedő civil szervezetek munkatársainak beszámolója szerint a gyermekek élelmezése kapcsán visszatérő problémát jelent, hogy az Európai Menekültügyi Alap által finanszírozott, a menedékkérő családokat megillető többlet támogatás terhére, az ő gyermekeik olyan élelem kiegészítést kapnak, amelyre az menedékkérelmet elő nem terjesztő családok gyermekei nem jogosultak. Feszültséget okoz, hogy az intézményben tartózkodó gyermekek számára szinte képtelenség megnyugtatóan elmagyarázni, mi az oka annak, hogy a szomszédos hálóhelyiségben élő család gyermekei számára olyan édességet, vagy gyümölcsöt osztanak, amelyből ők nem kaphatnak. 
Miután az őrizetben lévő kiskorú idegenjogi jogállása másodlagos, őt Alaptörvény XVI. cikk (1) bekezdésének, illetve a Gyermekjogi Egyezmény 2. cikk 2. pontjának megfelelően, elsősorban gyermekként kell kezelni, az Ideiglenes Őrzött Szálláson fogva tartott gyermekek idegenjogi jogállásuktól függő ellátása az Alaptörvény XV. cikk (2) bekezdésében előírt, diszkriminációmentes bánásmód tilalmába ütközik.
A szállásépületekben, szintenként televízióval felszerelt társalgó, valamint egy tűzhellyel és hűtőszekrénnyel felszerelt közös melegítőkonyha is található. Miután a tűzhelyek kapcsológombjait leszerelték, így azok gyakorlatilag használhatatlanok, a fogvatartottaknak arra sincs lehetőségük, hogy a letétbe vett pénzük terhére vásárolt alapanyagokból ételt főzzenek. A rendőrség a befogadó állomás fogva tartási hellyé történő átalakítása során a hálóhelyiségekhez tartozó hűtőszekrényeket is leszereltette. A külföldiek viszont attól való félelmükben, hogy az általuk vásárolt, illetve az ellátásuk részét képező élelmet a közös konyhában lévő hűtőszekrényből mások is elvihetik, azt gyakorlatilag nem használják. Ebben a helyzetben nincs lehetőség arra, hogy a családok vagy a házaspárok a napirend szerinti ételosztásokon kívüli időpontban, esetleg a többiektől távol, a számukra kijelölt lakótérben étkezzenek, ami veszélyezteti az Alaptörvény VI. cikk (1) bekezdésében biztosított, magán- és családi élet tiszteletben tartásához való alapjog érvényesülését.
A hálóhelyiségeket az ott élő takarítják. Az ágyneműt az Ideiglenes Őrzött Szállás munkatársai kéthetente cserélik, annak mosatása központilag történik. A fogva tartott külföldiek a ruházatukat a hálóhelyiséghez tartozó fürdőhelyiségben maguk mossák és szárítják, azonban az egyik földszinti helyiségben egy mosógéppel felszerelt mosókonyha is található. Takarító- és a tisztítószereket az Ideiglenes Őrzött Szállás biztosítja. Az Ideiglenes Őrzött Szállás hálóhelyiségeinek higiéniai állapota kapcsán alapvető joggal összefüggő visszásságra utaló körülményt nem észleltem.
Az Ideiglenes Őrzött Szállás egy körülbelül 2500 négyzetméter alapterületű udvarral rendelkezik, ahol fedett pihenő, illetve dohányzóhelyen kívül, egy sportpályát és játszóteret is kialakítottak. Az intézményben imaszoba, fitneszterem, közösségi foglalkoztató helyiség is található. A külföldiek fogva tartás céljára rendszeresített épületrészekben található közösségi teret, így különösen a fedett udvari pihenőt, ami egyben a dohányzásra kijelölt hely is, a sportpályát, a fitnesztermet, a szabadidős helyiséget, az internetszobát, és a mosdókat szabadon használhatják. Az őrzött szállás felsorolt részein, a házirendben foglalt időbeosztás szerint, korlátozás nélkül mozoghatnak.
Napközben a férfiak többnyire a sportpályán futballoznak, kártyáznak, a fitneszteremben erősítenek vagy interneteznek. Az internetszoba különösen a kamaszok körében volt népszerű. A nők, a kisebb gyerekek, főként a lányok. a szabadidős helyiségben, a Menedék Migránsokat Segítő Egyesület szociális munkásának vezetésével zajló foglakozásokat látogatták szívesen, ahol kézimunkáztak vagy gyöngyöt fűztek. A fogvatartott külföldiek foglalkoztatása kapcsán alapvető joggal összefüggő visszásságra utaló körülményt nem észleltem.
Az őrizet alatt lévő külföldiek, előzetesen egyeztetett időpontban, az erre a célra kialakított helyiségben fogadhatnak látogatót. A látogatók fogadása munkanapon hivatali munkaidőben, munkaszüneti napon a hivatali munkaidőnek megfelelő időszakban történik. A látogatás időtartama legalább negyvenöt perc, amely kérelemre, az Ideiglenes Őrzött Szállás vezetőjének engedélyével további harminc perccel meghosszabbítható. Külföldről érkező látogató esetében, lehetőség szerint soron kívül, legalább hatvan perc időtartamú látogatási időt kell biztosítani. A külföldi az Ideiglenes Őrzött Szállás vezetőjének engedélyével egyidejűleg több látogatót is fogadhat28.
A helyszíni bejárás során meghallgatott koszovói állampolgár férfi elmesélte, hogy ő röviddel a hálóhelyük elfoglalását követően, az udvaron lévő kártyás telefonfülkéből értesítette az Ausztriában élő rokonaikat arról, hogy a határátlépéskor elfogták őket, és az egész család Békéscsabán, az Ideiglenes Őrzött Szálláson tartózkodik. A rokonok szombaton jönnek látogatóba, és az intézmény erre a célra kijelölt helyiségében fognak találkozni. A többi külföldi is telefonon, vagy az internet útján értesítette a hozzátartozóit arról, hogy a határon feltartóztatták, és fogva tartják őket. Magyarországon, illetve a szomszédos országokban élő hozzátartozók hiányában azonban egyikük sem számított arra, hogy az Ideiglenes Őrzött Szálláson tartózkodásuk alatt látogatói érkeznek. A rendelkezésemre álló adatok alapján, a fogvatartott külföldiek külvilággal való kapcsolattartása kapcsán alapvető joggal összefüggő visszásságra utaló körülményt nem észleltem.
A meghallgatott külföldiek közül többen panaszkodtak, hogy erős szorongással, illetve különféle alvászavarokkal küzdenek. Az Ideiglenes Őrzött Szállás vezetése által rendelkezésünkre bocsátott kimutatás szerint, az intézmény az megnyitását követő időszakban, egy „Frontin” nevű feszültségoldó, altató, nyugtató hatású gyógyszer volt a legnépszerűbb a fogva tartottak körében. A 0,25 mg hatóanyagot tartalmazó tablettából 1500 db, a 0,5 mg hatóanyagot tartalmazó változatából 539 db fogyott. A második legnépszerűbb gyógyszer egy antipszichotikum, a „Truxal 15 mg” volt, amiből 438 darab, a harmadik az „Anafranil 25 mg” nevű antidepresszáns volt, amiből közel 300 darab fogyott. Az előbbieken túl, a „Stimuloton 50 mg”, a „Yarocen 15 mg” antidepresszánsok, valamint a „Xanax 0,5 mg” nevű szorongásoldó voltak azok, amelyekből nagyobb mennyiség fogyott.
A felsorolt gyógyszerek minősége és mennyisége, valamint a fogvatartottak beszámolói megerősítik az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságának azon információit, mely szerint az őrizetben lévő külföldiek körében nagyfokú bizonytalanság és szorongás tapasztalható, és a különböző súlyosságú, poszttraumás szimptómáktól szenvedő fogvatartott sem ritka. E külföldieknek a fogva tartás elviseléséhez rendszeresen nyugtatókra és altatókra van szükségük.

Az Ideiglenes Őrzött Szállás munkatársai
Az Ideiglenes Őrzött Szálláson 31 hivatásos állományú rendőrtiszt, 98 fegyveres biztonsági őr, 20 közalkalmazott, továbbá 11 az Európai Menekültügyi Alap által finanszírozott, határozott idejű munkaszerződéssel foglalkoztatott munkavállaló dolgozik. A Menedék Migránsokat Segítő Egyesület által foglalkoztatott 2 szociális munkás költségeit az Európai Visszatérési Alap fedezi.  A felsoroltakon túl, a Békés Megyei Rendőr-főkapitányság 1 gyermekorvost, részmunkaidőben, szerződés alapján alkalmaz. 
A 31 hivatásos állományú rendőrtiszt közül 13 nő, és 18 férfi volt. Hárman, a rendőrorvos, az Ideiglenes Őrzött Szállás parancsnoka, és egy harmadik személy felsőfokú, a többiek középfokú állami iskolai végzettséggel rendelkeznek. 1 rendőrtiszt román nyelvből felsőfokú, 2 angol nyelvből, 2 német nyelvből középfokú, további 2 angol nyelvből alapfokú nyelvvizsga bizonyítvánnyal rendelkezik. A hivatásos állományú rendőrtisztek közül az egyik az intézmény parancsnoka volt, az orvos és a 4 felcser az egészségügyi szolgálatnál dolgoztak. 5 őrparancsnokként, 6 szállítási parancsnokként, a többiek idegenrendészeti segédelőadóként teljesítenek szolgálatot. 
A hivatásos állományú szolgálati csoportvezetők, valamint a segédelőadók a rendőrség őrzött szállásainak szabályzatáról szóló 43/2008. ORFK utasítás 26. pontjában előírt egészségügyi, fizikai és pszichikai szűrővizsgálatokat, valamint a fogva tartásra és őrzésre irányadó jogszabályi rendelkezésekből, továbbá elsősegély nyújtási alapismeretekből álló tanfolyamon vettek részt, amelynek az elvégzését követően vizsgát tettek. 
A Békés Megyei Rendőr-főkapitányság 98 fegyveres biztonsági őrt, az Országos Rendőr-főkapitányság Rendészeti Főigazgatójának 29000/33955/2010/ált. számú határozata értelmében, személyőrzési és kísérési feladatok ellátására, a fegyveres biztonsági őrségről, a természetvédelmi és mezei őrszolgálatról szóló 1997. évi CLIX. törvény, valamint a Munka Törvénykönyvének előírásai alapján foglalkoztatta. 
A Békés Megyei Rendőr-főkapitányság a fegyveres biztonsági őrség munkatársait a Békéscsabai Munkaügyi Központtal közösen kiírt pályázatra jelentkező mintegy 400 pályázó közül, orvosi, illetve pszichológiai alkalmassági vizsgálatot, valamint személyes interjúkat követően választották ki. 
2011. január 3-án 106 személy kezdte meg az Országos Rendőr-főkapitányság Rendészeti Főigazgatósága által kiadott képzési programban szereplő ismeretek elsajátítását. A képzést követően, 2011. február 2-án és 3-án 97 személy sikeresen levizsgázott. 2011. február 28-án további 7 személy sikeres ismétlővizsgát tett. 2 személy más munkalehetőségre hivatkozva, önszántából távozott a tanfolyami létszámból.
A helyszíni bejáráskor szolgálatot teljesítő 98 fegyveres biztonsági őr között 85 férfi és 13 nő volt. 3 személy felsőfokú, 79 középfokú állami iskolai végzettséggel 3 személy szakmai középfokú, 13 egyéb végzettséggel rendelkezett. 1 fegyveres biztonsági őr német nyelvből felsőfokú, 4 angol, 1 román nyelvből középfokú, 3 angol nyelvből, 2 német nyelvből alapfokú nyelvvizsga bizonyítvánnyal rendelkeztek. Miután a fegyveres biztonsági őrök többsége semmilyen idegen nyelven sem beszélt, a köztük, valamint a fogva tartottak közötti kommunikáció a szociális asszisztensek közvetítésével, tolmácsolás útján történt.  
A fegyveres biztonsági őrszolgálat tagjai kék színű formaruhát, baseball sapkát, és sötét színű bakancsot viselnek. Egymás között kézi rádiókészülékekkel kommunikálnak. A fogva tartott kiskorúakra tekintettel, az intézmény területén a szolgálati lőfegyverüket nem tarthatják maguknál. Azt csak a külföldiek szállítása, vagy külső helyszínekre történő kísérése során viselhetik.
A fegyveres biztonsági őrök kezdetben gumibottal és bilinccsel felszerelve látták el a szolgálatot. 2011. május hónapban, az Országos Rendőr-főkapitányság Közrendvédelmi Főosztályának alárendeltségében működő országos őrségparancsnok és helyettese személyesen ellenőrizték a tevékenységüket. Az ellenőrzés megállapította, hogy a fegyveres biztonsági őrség folyamatosan és szabályszerűen teljesíti a feladatait, és mindössze azt kifogásolta, hogy könnygázspray-vel nincsenek felszerelve.
Az ellenőrzés eredményeként, a rendőrség a könnygázsprayt a fegyveres biztonsági őrök számára is beszerezte, azt a helyszíni bejáráskor mindannyian viselték. 
A helyszíni bejárás információi szerint a fegyveres biztonsági őrök a rendkívüli eseményeket elsősorban kommunikáció útján, esetleg testi kényszer alkalmazásával kezelték, így a könnygázsprayt még egyszer sem használták. Az intézményben fogva tartott, amúgy is szorongó kiskorúak mindenekfelett álló érdekeire figyelemmel azon az állásponton vagyok, hogy az Ideiglenes Őrzött Szállás területén szolgálatot teljesítő fegyveres biztonsági őrök, a lőfegyverhez hasonlóan, könnygázsprayt se viseljenek.
A meghallgatott külföldiek közül senki sem panaszkodott arra, hogy a fegyveres biztonsági őrség őt, vagy más fogva tartottat bántalmazott, vagy szóban zaklatott volna. Azt azonban többen is jelezték, hogy az őrök puszta megjelenése is alkalmas arra, hogy az amúgy is frusztrált gyerekekben, különösen a kisebbekben, félelmet vagy szorongást keltsen. Ezt az állítást az Ideiglenes Őrzött Szállás meghallgatott munkatársai sem vitatták.
A rendőrök, illetve a fegyveres biztonsági őrség munkatársainak rendszeres képzése havonta, az erre a célra kijelölt „képzési napon”, illetve szükség szerint történik. 2011-ben 20 fegyveres biztonsági őr a Menedék Migránsokat segítő egyesület és a Cordelia Alapítvány által szervezett kétnapos multikulturális képzésen vett részt. 2011. november 3-án a Magyarországi Női Alapítvány a felcserek, illetve a szociális munkások számára a női nemi szerv csonkítás témájában egynapos képzést tartott.
A Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal által finanszírozott 20 közalkalmazotti státusból az igazgatói állás nem volt betöltve. 1-1 személy titkárnőként, a menekültellátásért felelős főelőadóként, gazdasági vezetőként, gondnokként, és élelmezésvezetőként, 2-2 személy általános ápolónőként, szakácsként és konyhalányként, 3 személy raktárosként, 4 személy pénzügyi főelőadóként dolgozik.
Az Európai Menekültügyi Alap 5 szociális asszisztens, 2 konyhai kisegítő, 1 cukrász, az internetszoba felügyelő, a fitneszterem felügyelő és 1 karbantartó alkalmazásának költségeit fedezte. Az Európai Menekültügyi Alap terhére foglalkoztatott, felsőfokú végzettségű szociális asszisztensek angol, orosz vagy német nyelven beszéltek. A Menedék Migránsokat Segítő Egyesület 2 szociális munkása közül az egyik arabul anyanyelvi szinten, angolul és szerbül felsőfokon, fárszi nyelven, alapfokon, a közösségi programok szervezéséért felelős másik szociális munkás angolul középfokon, németül alapfokon beszél. 
A szociális munkások és a szociális asszisztensek felsőfokú végzettséggel rendelkeztek, azonban a rendőrtisztektől, illetve a fegyveres biztonsági őrség munkatársaitól eltérően, az első reggelen tartott eligazítást nem számítva, a munkába állásukat megelőzően semmiféle oktatásban, vagy speciális felkészítésben sem részesültek, és a havi képzési napokon szervezett oktatáson sem kell részt venniük.
A vizsgálat adatai szerint az Ideiglenes Őrzött Szállás munkatársai között franciául, vagy spanyolul nem beszél senki. Az egyik, afrikai származású, egyedülálló nő, aki 2011. december 14-én érkezett az intézménybe, és az Ideiglenes Őrzött Szállás munkatársainak tájékoztatása szerint senkivel sem hajlandó szóba állni, arról panaszkodott, hogy bár ő franciául és portugálul is tud, ezeket a nyelveket a személyzetből senki sem beszéli, így velük egyáltalán nem tud kommunikálni. A környezetében lévő emberek közül egyetlen személlyel, egy másik, a spanyolt idegen nyelvként beszélő, afrikai nővel tud többé-kevésbé szót érteni. Ha ez a nő előbb távozna, mint ő, akkor teljesen magára marad. Erősen szorong, gyógyszer nélkül nem tud aludni. 
Szinte az összes, a helyszíni bejárás során meghallgatott fogva tartott megemlítette, hogy az emeleti társalgókban elhelyezett televíziókon több angol nyelvű program is elérhető, azonban nemhogy arab, vagy spanyol, de még egy francia nyelvű adás sem fogható. Az Ideiglenes Őrzött Szállás munkatársainak tájékoztatása szerint az internet szobában további műholdas csatornák is elérhetők, amit a muszlim vallású nők, főként a családosok, az idegen férfiak jelenléte miatt, kulturális okokból nem szívesen látogatnak. Miután a befogadó állomás fogva tartási helyszínné történő átalakítása során a rendőrség a hálóhelyiségekben lévő televíziókat is leszereltette, megszűnt annak a lehetősége, hogy a külföldiek az általuk ismert nyelven sugárzó csatornát válasszanak, és azt a többiektől elvonulva nézhessék. A külvilágtól való elzártság az amúgy is frusztrált, különféle poszttraumás tünetekről szenvedő, angolul nem tudó fogva tartottak számára különösen megterhelő, ami veszélyezteti az Alaptörvény XX. cikk (1) bekezdésében biztosított testi és lelki egészséghez való joguk érvényesülését. 
Az Ideiglenes Őrzött Szállás egyéves működése alatt, a fertőző betegségben, illetve élősködőktől szenvedő külföldiek azonosításán túl, további rendkívüli események is történtek29.
2011. június 16-án, késő este, a családosok elhelyezésére szolgáló „C” épület 2. emeleti társalgójában egy 12 éves afgán fiú szexuálisan játszadozott egy 5 éves afgán kisfiúval, amit az őrszemélyzet a belső, térfigyelő kamerarendszeren keresztül észlelt. Az őrszemélyzet tagjai azonnal közbeavatkoztak, majd a történtek tisztázásáig, a két gyermeket egymástól és a családjuktól is elkülönítették. A kisebbik fiút az orvos is megvizsgálta, amelyről látlelet készült. 
A Gyermekjogi Egyezmény 40. cikk 2. pontjának (iii) bekezdése értelmében, a részes államok gondoskodnak arról, hogy a gyermek bármely ügyét késedelem nélkül illetékes, független és pártatlan hatóság, a törvény értelmében igazságos eljárás során, ügyvédjének vagy egyéb tanácsadójának, valamint – hacsak különösen koránál vagy helyzeténél fogva ez nem mutatkozik ellentétesnek a gyermek mindenekfelett álló érdekével – szüleinek vagy törvényes képviselőinek jelenlétében bírálja el. Miután az eljárás alapját képező cselekmény elkövetésekor egyik afgán gyermek sem töltötte be a tizennegyedik életévét, a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 12/B. § (1) bekezdése értelmében cselekvőképtelenek voltak. Az említett okból, az Ideiglenes Őrzött Szállás munkatársai a gyermekek családjuktól való elkülönítésével, továbbá a szüleik távollétében történő meghallgatásával megsértették a Gyermekjogi Egyezmény 40. cikk 2. pontja (iii) bekezdésének előírásait, ami az Alaptörvény XVI. cikk (1) bekezdésében biztosított, a gyermekek védelemhez való jogával összefüggő visszásságot okozott.
A családok közötti esetleges konfliktus megelőzése érdekében, további intézkedésig, a kisebbik fiút és családját az egészségügyi elkülönítőben helyezték el. A helyzet orvoslása érdekében, az őrizetet elrendelő hatóság az idősebb fiú és családja számára, kötelező tartózkodási helyként, a Debrecenben nyitott intézményként működő, befogadó állomást jelölte ki.
2011. szeptember 7-én egy moldáv házaspár és egy grúz egyedülálló nő írásban közölték, hogy addig nem vesznek magukhoz élelmet, amíg az ügyükben érdemi döntés nem születik. Később elmondták, hogy Romániában érvényes tartózkodási engedéllyel rendelkeznek, ahová szeretnének mielőbb visszatérni. Az Ideiglenes Őrzött Szállás vezetése a kérés a külföldiek őrizetét elrendelő hatóságnak továbbította, majd az állapotuk folyamatos figyelemmel kísérése érdekében átköltöztette őket az egészségügyi elkülönítőbe. A külföldieket az orvosi vizsgálton túl, a Cordélia Alapítvány által alkalmazott pszichológus is meghallgatta.
2011. szeptember 13-án, egy marokkói állampolgár, egy őszibarack magjával orvosi ellátást nem igénylő, felületi bőrsérüléseket ejtett a jobb alkarján. Cselekménye indítékaként arra hivatkozott, hogy futballozni szeretett volna, de a szociális munkás által erre a célra kijelölt időt nem találta megfelelőnek, ezért úgy döntött öngyilkos lesz. A marokkói állampolgár néhány nappal később, 2011. szeptember 19-én, ismét sérüléseket ejtett a jobb alkarján. Ennek indokaként elmondta, hogy sem a bánásmóddal, sem az élelmezéssel nincs megelégedve, ugyanis nem azt az őszibarackot kapta, amit szertett volna. A biztonsági fegyveres őrség a külföldit a városi kórház sürgősségi baleseti osztályára szállította, majd a vizsgálatot követően, visszavitték az Ideiglenes Őrzött Szállásra.
2012. január 5-én, egy koszovói állampolgárságú nő önakasztást kísérelt meg. A cselekményt egy másik fogva tartott vette észre, aki értesítette a fegyveres biztonsági őrség tagjait.
2012. január 10-én, az udvaron található telefonfülkénél zajló szóváltást követően, egy szomáliai nő arcon ütött egy palesztin nőt. A történtekről a palesztin nő férje értesítette a fegyveres biztonsági őrséget. Az ütés külsérelmi nyomot nem okozott, orvosi ellátásra nem volt szükség.
2012. január 17-én egy palesztin férfi a havas betonon csúszkálás közben elesett, amelynek eredményeként a térdén hámsérüléseket szenvedett, és bal szemöldöke alatt felrepedt a bőr. A külföldit elsősegélynyújtást követően kórházba szállították, ahol a nyílt sebet összevarrták, és még aznap visszatérhetett az őrzött szállásra.
2012. március 6-án, az internet szobában egy koszovói állampolgárságú férfi afeletti felháborodásában, hogy nem az általa megszokott számítógéphez lett beosztva szóváltásba keveredett a személyzettel, majd egy másik, őt csitítani próbáló koszovói férfival dulakodni kezdett. A fegyveres biztonsági őrség munkatársai a dulakodókat szétválasztották, majd a konfliktus továbbra is agresszív kirobbantóját, a befogadó helyiségben elkülönítették.
2012. március 14-én, a számítógépek használatra vonatkozó szabályok értelmezése körül kialakult vita eredményeként két afgán és egy ghánai állampolgár összeverekedtek. Mire a fegyveres biztonsági őrség tagjai a helyszínre értek, a dulakodókat az internet szobában tartózkodó külföldiek szétválasztották, és kitessékelték a helyiségből. A dulakodókat a szolgálatban lévő felcser megvizsgálta, illetve ellátta. Orvosi segítségre nem volt szükség.
2012. március 15-én egy koszovói állampolgárságú nő egy műanyag joghurtos doboz peremével a két csuklóján egy-egy körülbelül 6 centiméter, továbbá az álla alatt egy 8 centiméter hosszú vágást ejtett. A külföldit elsősegélynyújtást követően kórházba szállították, ahol a szolgálatban lévő orvos megállapította, hogy a 8 napon belül gyógyuló sérülések orvosi ellátást nem igényelnek. Meghallgatása során a nő elmondta, hogy egyrészt a bezártságtól rossz a közérzete, másrészt az édesapja interneten arra kérte, hogy mielőbb térjen vissza Koszovóba, de a férje nélkül. Attól félt, ha a magyar hatóságok visszaküldik Koszovóba, akkor a családja elválasztja őt a férjétől. A nőt a pszichológus is meghallgatta.
Az Ideiglenes Őrzött Szállás munkatársai által dokumentált rendkívüli események azt bizonyítják, hogy a bezártság, és a jövőjükkel kapcsolatos bizonytalanság a fogva tartott külföldieket erősen megviseli. A felsorolt, és az Ideiglenes Őrzött Szállás vezetése által dokumentált rendkívüli eseményekről a fogvatartottakkal napi kapcsolatban lévő fegyveres biztonsági őrség munkatársai, de még a szociális asszisztensek is csak felületes, legfeljebb általános jellegű információkkal rendelkeznek, ami a vezetői kommunikáció hiányosságaira utal. A hasonló esetek megelőzése, különösen a veszélyeztetett személyi körbe tartozó külföldiek kiszűrése, és a számukra szükséges egyéni bánásmód kialakítása érdekében feltétlenül indokolt lenne, ha az önkárosítással, illetve a tettlegességgel járó rendkívüli eseményekről mind a fegyveres biztonsági őrség tagjai, mind a szociális munkások részletes tájékoztatást kapnának, és azok tanulságait a képzési napokon feldolgoznák.

Összefoglalás
A 2010. évi CXXXV. törvény 2010. december 24-ei hatályba lépését megelőzően, az idegenrendészeti eljárásban a kiskorúval szemben őrizetet nem lehetett elrendelni30.
2010. december 24-étől kezdődően, a kísérő nélküli kiskorút továbbra sem lehet őrizetbe venni, azonban a felnőtt családtag kíséretében lévő kiskorú esetében az őrizet a „gyermek mindenekfelett álló érdekét elsődlegesen figyelembe véve, végső intézkedésként” legfeljebb harminc napra elrendelhető. A 2010. évi CXXXV. törvény hatályba lépését követően, a nemzetközi repülőterek tranzitzónáját nem számítva, a Békéscsabán működő Ideiglenes Őrzött Szállás lett az egyetlen olyan hely Magyarországon, ahol a rendőrség 14 évnél fiatalabb, vagyis a magyar jog szerint cselekvőképtelen kiskorúakat is fogva tart31. 2011. április 1. és 2012. április 30. között összesen 409 kiskorú, legfeljebb 30 napig őrizetét foganatosították az intézményben.
Miután Harmtv. nem rendelkezik arról, hogy az idegenrendészeti hatóságnak a „végső intézkedésként” elrendelhető őrizet alkalmazását megelőzően, milyen prioritásokat kell mérlegelnie, azt mind az illegális határsértés során, mind a magyarországi tartózkodás jogszerű magyarországi tartózkodás szabályainak megsértése miatt elfogott, és az országból kiutasított kisgyermekes családok esetében rutinszerűen alkalmazzák. 
Az Európai Emberi Jogi Egyezmény 5. cikk 1. bekezdés f) pontja szerint törvényes a letartóztatás vagy őrizetbe vétel az országba való jogtalan belépés megakadályozása céljából; továbbá az olyan személy letartóztatása vagy őrizetbe vétele, aki ellen a kiutasítása céljából, intézkedés van folyamatban. 
Az Emberi Jogok Európai Bíróságának (a továbbiakban: Európai Bíróság) az Európai Emberi Jogi Egyezmény 5. cikkét érintő esetjoga alapján, kapcsolatnak kell fennállnia a fogva tartás célja, az annak végrehajtási helye és módja között, és a fogva tartás időtartama nem haladhatja meg a céljának eléréséhez szükséges időtartamot32.
A Gyermekjogi Egyezmény 37. cikk d) pontja alapján a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a szabadságától megfosztott gyermeknek, életkorától függetlenül, joga legyen ahhoz, hogy a szabadságelvonásának törvényességével kapcsolatban bírósághoz vagy más illetékes, független és pártatlan hatósághoz forduljon, és hogy az ügyben sürgősen döntsenek. 
A cselekvőképtelen, és a korlátozottan cselekvőképes kiskorú idegenrendészeti jogállásának közös jellemzője, hogy míg a Harmtv. 56. § (2) bekezdése alapján önállóan nem, addig a Harmtv. 56. § (3) bekezdése alapján, a kíséretükben lévő, felnőtt hozzátartozójukkal együtt már őrizetbe vehetők. Mivel az ilyen esetekben az idegenrendészeti hatóság által elrendelt őrizet tényleges tárgya nem a kiskorú, hanem a kíséretében lévő felnőtt hozzátartozója, a gyermek fogva tartásának sem jogalapja, sem jogi garanciái nincsenek, ezért az Alaptörvény IV. cikk (1) bekezdésében biztosított szabadsághoz, valamint az Alaptörvény XXVIII cikk (7) bekezdésében biztosított, jogorvoslathoz való joggal összefüggő visszásságot eredményez.
A Gyermekjogi Egyezmény 2. cikk 2. pontja alapján a részes államok kötelesek arra, hogy a joghatóságuk alá eső gyermekeket valamennyi, bármely formában jelentkező olyan megkülönböztetéstől és megtorlástól hatékonyan megvédjék, ami őket a szüleik, törvényes képviselőik vagy családtagjaik jogi helyzete, vagy tevékenysége miatt érhetné.
Az idegenrendészeti hatóságot a Gyermekjogi Egyezmény 3. cikk 1 pontja alapján, a gyermek mindenekfelett álló érdekének elsődleges figyelembe vételére vonatkozóan terhelő jogi kötelezettség az országban jogellenesen tartózkodó kísérő nélküli, valamint a családtagja társaságában jogellenesen tartózkodó kiskorúak ügyeiben azonos. A hatóság a gyermek mindenekfelett álló érdekét a családtagja kíséretében lévő kiskorú idegenrendészeti célú fogva tartásának elrendelésekor is köteles szem előtt tartani. A Harmtv. 56. § (3) bekezdésén alapuló, azon joggyakorlat, mely szerint a harmadik országbeli gyermek, az idegenrendészeti jogsértést elkövető felnőtt hozzátartozója puszta jelenléte miatt, olyan esetekben is őrizetbe vehető, amikor a hasonló jogi helyzetben lévő, kísérő nélküli kiskorú fogva tartása kizárt, az Alaptörvény XV. cikk (2) bekezdésében tilalmazott, egyéb helyzet szerinti diszkrimináció tilalmával összefüggő visszásságot eredményez.
Az idegenrendészeti hatóságok munkatársai a felnőtt hozzátartozója kíséretében lévő kiskorú fogva tartásának indokaként egyrészt a családi élet tiszteletben tartásához való alapjog érvényesülésére, másrészt a közbiztonság védelmének követelményére hivatkoztak. 
Az Alaptörvény által is védelmezett családi élet megvalósulásának egyik, valóban nélkülözhetetlen eleme, hogy a hatóság a gyermeket ne szakítsa el a felnőtt hozzátartozóitól. A hozzátartozók együttes fogva tartása azonban önmagában nem jelenti azt, hogy a közös fogva tartási helyszín eredményeként, a családi életük tiszteletben tartása is szükségképpen megvalósul. Annak ellenére, hogy a kisgyermekes családok maximum 30 napig tartó fogva tartása látszólag nem túlságosan hosszú idő, az a körülmény, hogy azt egy olyan totalitárius intézményben kell eltölteniük, ahol a magánéletük színterét jelentő hálóhelyiségek többségének ajtajáról a kilincset leszerelték, és még az étkezések idejére sincs lehetőségük elvonulni, a valós családi életük gyakorlatába való súlyos beavatkozást jelent, így az Alaptörvény VI. cikk (1) bekezdésével összefüggő visszásságot eredményez.
A közbiztonság védelmére vonatkozó érv kapcsán mérlegelendő, hogy a kiskorú akár 30 napig tartó őrizetének időtartamát az elérendő közbiztonsági cél, azaz a kiutasítás végrehajtása szempontjából feltétlenül szükségszerűnek tekinthető-e.
A vizsgálat során meghallgatott ügyintézők egyetlen olyan esetre sem tudtak visszaemlékezni, amikor a személyazonosításra alkalmas iratokkal nem rendelkező külföldi visszafogadási egyezmény alapján történő visszavételének megtagadását követő 30 nap elegendő lett volna arra, hogy a kiutasítás végrehajtásához szükséges okmányokat beszerezzék, és a kitoloncolást megszervezzék. Tény, hogy az őrizet legfeljebb 30 napos időtartama alatt az idegenrendészeti jogsértő kisgyermekes család az Ideiglenes Őrzött Szállást nem tudja elhagyni, következésképpen arra sincs lehetősége, hogy kivonja magát a kiutasítás végrehajtása alól. Ezzel szemben az őrizet elrendelését követő 31. naptól, már semmiféle fizikai akadálya sincs annak, hogy a kiskorú, az idegenrendészeti hatóság által kijelölt nyitott tartózkodási helyről, akár egyedül, akár felnőtt hozzátartozója kíséretében távozzon.
Az említett okból, a szomszédos ország hatóságának a kiskorú visszafogadási egyezmény alapján történő visszavételét megtagadó válaszának magyarországi kézhezvételét követően, a fogva tartásának az Európai Emberi Jogi Egyezmény 5. cikk 1. bekezdés f) pontjában megjelölt törvényes oka megszűnik, ezért az őrizet további fenntartása már nem szükségszerű, ezért az Alaptörvény IV. cikk (2) bekezdésével összefüggő visszásságot eredményez.   
A vizsgálat adatai szerint a jogalkotó a külföldi gyermek Harmtv. 56. § (3) bekezdésében megjelöl, „mindenekfelett álló érdekét” leginkább az őrizet végrehajtási körülményeinek szabályozásakor igyekezett szem előtt tartani.
Az irányadó jogszabályok egyrészt a kiskorú gyermekkel rendelkező családoknak a többi külfölditől történő elkülönítését, a fogva tartás helyszínen biztosítandó mozgástér, illetve az ehhez tartozó légtér nagyságát szabályozzák33. A másik része a kiskorúak, és a terhes anyák étkezésére34, illetve higiéniai eszközökkel való ellátására vonatkozóan tartalmaz előírásokat35. A szabályok harmadik csoportja a fogva tartott kiskorúak oktatását és foglalkoztatását érinti36.
Az helyszíni bejáráskor meghallgatott külföldiek állítása szerint a kisgyermekes családok őrzését végző őrszemélyzet jóindulattal, humánusan bánik a fogva tartottakkal. Az Ideiglenes Őrzött Szállás vezetése a külföldiek fogva tartásának körülményeire és ellátására vonatkozó jogszabályi előírásokat betartja. A rendelkezésemre álló iratok, valamint az Ideiglenes Őrzött Szállás vezetésének tájékoztatása szerint az őrizet végrehajtásának törvényességét a Békés Megyei Főügyészség illetékes ügyésze havonta egyszer, a helyszínen ellenőrzi37.
Annak ellenére, hogy a rendőrség jelentős erőfeszítéseket tesz a legkisebb megterhelést jelentő fogva tartási körülmények megteremtése érdekében, az Ideiglenes Őrzött Szálláson élők gyógyszerfogyasztásának összetétele és mennyisége, különösen az önkárosításhoz vezető rendkívüli események, valamint a fogva tartott kiskorúak szexuális érintkezése azt bizonyítják, hogy a bizonytalan jövő, a fogva tartás ténye, a házirend szerint szabályozott életritmus, és valódi intimitás hiánya, a gyermeki élettel összeegyeztethetetlen pszichés megpróbáltatást okoz. Az említett helyzetben, a fogva tartás okait és időtartamát felmérni képtelen kiskorú számára az őrizet 30 napja végtelenül hosszúnak tűnhet, vagyis az semmiképpen sem a gyermek mindenekfelett álló érdekét szolgálja.

Intézkedéseim
Az alapvető jogok országgyűlési biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény 31. § (1) bekezdése alapján kérem az országos rendőrfőkapitányt, intézkedjen annak érdekében, hogy
-	a fegyveres biztonsági őrségnek az Ideiglenes Őrzött Szállás területén szolgálatot teljesítő tagjai könnygázsprayt ne viseljenek;
-	az Ideiglenes Őrzött Szállás hálóhelyiségeinek ajtajára kilincset szereljenek;
-	a házaspárok és a kisgyermekes családok, igény esetén, külön étkezhessenek;
-	a korábban leszerelt televíziók és hűtőszekrények a hálóhelyiségekbe újra felszereljék;
-	azok a műholdas csatornák, amelyek jelenleg csak az internet szobában elérhetők, legalább az emeleti társalgókban elérhetők legyenek;
-	az Ideiglenes Őrzött Szállás legalább egy franciául beszélő szociális munkát végző munkatársat alkalmazzon, 
-	az intézmény területén történő rendkívüli eseményeket az Ideiglenes Őrzött Szállás munkatársai feldolgozzák és a hasonló esetek megelőzése érdekében szükséges intézkedéseket megtegyék.
Az alapvető jogok országgyűlési biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény 37. § alapján javaslom, hogy a belügyminiszter kezdeményezze
-	a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény módosítását annak érdekében, hogy az idegenrendészeti eljárásban sem a cselekvőképtelen kiskorút, sem az őt kísérő felnőttet ne lehessen az őrzött szállásokon fogva tartani;
-	a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény kiegészítését annak érdekében, hogy a korlátozottan cselekvőképes kiskorút, valamint az őt kísérő felnőttet csak visszafogadási egyezmény alapján történő visszavételének megtagadásáról szóló értesítés megérkezéséig, de legfeljebb 8 napig lehessen fogva tartani;
-	harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvénynek a kiskorú fogva tartásának önálló felülvizsgálatát biztosító jogi garanciákkal történő kiegészítéséről,
-	gondoskodjon olyan jogszabályi garanciák megalkotásáról, amelyek megakadályozzák, hogy a fogva tartott kiskorú ellátására az ő, illetve családja idegenjogi jogállása befolyásolja;
-	kezdeményezze az idegenrendészeti eljárásban elrendelt őrizet végrehajtásának szabályairól szóló 27/2007. (V. 31.) IRM rendelet olyan módosítását, hogy a szülő nőt, illetve az újszülöttet a kórházi ellátásuk alatt a rendőrség csak kivételes esetben legyen köteles napi 24 órában őrizni.

Budapest, 2012. június 25.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: Lábjegyzet
1 A Harmtv. 1. § (3) bekezdése értelmében, annak rendelkezéseit a szabad mozgás és tartózkodás jogával nem rendelkező külföldiekre kell alkalmazni. 
2 Lásd az idegenrendészeti eljárásban elrendelt őrizet végrehajtásának szabályairól szóló 27/2007. (V. 31.) IRM rendelet 1. § (1) bekezdését, valamint a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal főigazgatója, valamint az országos rendőrfőkapitány 1/2011. (OT 15.) együttes intézkedésének 18. pontját.
3 Magyarország, mint menedéket nyújtó ország. A menedékkérők és menekültek magyarországi helyzetével kapcsolatos megfigyelések. UNHCR, az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága, 2012. április, 17. o. 50. pont. Elérhető:http://www.unhcr-centraleurope.org/hu/pdf/informacioforrasok/jogi-dokumentumok/unhcr-kezikonyvek-ajanlasok-es-iranyelvek/a-magyar-menekultugyi-helyzet-2012.html
4 Lásd Harmtv. 56. § (1) bekezdését.
5 Lásd az egyes migrációs tárgyú törvények jogharmonizációs módosításáról szóló módosításáról szóló 2010. évi CXXXV. törvény 61. §-át. 
6 Lásd az egyes munkaügyi tárgyú és más kapcsolódó törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló 2011. évi CV. törvény 104. §-át.
7 Lásd a Harmtv. 55. § (3) bekezdését.
8 Az Európai Unió Tanácsának 2003/9/EK irányelve (2003. január 27.) 17-19. cikkeiben határozta meg, hogy kik azok a különleges elbánást igénylő személyek, akikre a tagállamok hatóságainak különösen oda kell figyelniük.
9 Lásd a Harmtv. végrehajtásáról szóló 114/2007. (V. 24.) Korm. rendelet 114. § (2) bekezdését, továbbá a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal főigazgatója, valamint az országos rendőrfőkapitány 1/2011. (OT 15.) együttes intézkedésének 6. pontját. 
10 Lásd a Harmtv. 46. § (2) bekezdését.
11 Lásd a Harmtv. 45/B. § (2) bekezdését.
12 Lásd a Harmtv. 126. § (1) bekezdésének a) pontját.
13 Lásd a Harmtv. 126. § (1) bekezdésének b) pontját.
14 2012. január 1. és május 3. között, a Békéscsabán, az Ideiglenes Őrzött Szállás egyik épületében működő menekültügyi hatóságnak összesen 242 menedékkérő ügyfele volt. A kérelmezők közül 46 személy a kiskunhalasi őrzött szálláson, a többi az Ideiglenes Őrzött Szálláson fogva tartott harmadik országbeli külföldi volt.
15 Lásd a Harmtv. 48. § (4) bekezdését.
16 Lásd a Harmtv. 56. § (3) bekezdését.
17 Lásd a Polgári törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 12/B. § (1) bekezdését.
18 Lásd a Polgári törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 12/C. § (1) bekezdését.
19 Lásd a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény 23. §-át.
20 Lásd a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvény 2. § (7) bekezdését.
21 Lásd a Polgári törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 12/A. § (1) és (2) bekezdését.
22 Az idegenrendészeti hatóságnak a kísérő nélküli kiskorúak ügyeiben a Harmtv. 48. § (2) bekezdésében és a 62. § (1) bekezdésében felsorolt lehetőségeket sem kell mérlegelnie.
23 Lásd az AJB 7120/2009. és az AJB 733/2012. számú jelentéseket.
24 Lásd az idegenrendészeti eljárásban elrendelt őrizet végrehajtásának szabályairól szóló 27/2007. (V. 31.) IRM rendelet 3. § (1) bekezdését.
25 Lásd az idegenrendészeti eljárásban elrendelt őrizet végrehajtásának szabályairól szóló 27/2007. (V. 31.) IRM rendelet 3. § (2) és (3) bekezdését.
26 Lásd az idegenrendészeti eljárásban elrendelt őrizet végrehajtásának szabályairól szóló 27/2007. (V. 31.) IRM rendelet 23. § (1) bekezdését.
27 Lásd az idegenrendészeti eljárásban elrendelt őrizet végrehajtásának szabályairól szóló 27/2007. (V. 31.) IRM rendelet 5/B. §-t.
28 Lásd az idegenrendészeti eljárásban elrendelt őrizet végrehajtásának szabályairól szóló 27/2007. (V. 31.) IRM rendelet 7. § (3) és (4) bekezdéseit.
29 Az idegenrendészeti eljárásban elrendelt őrizet végrehajtásának szabályairól szóló 27/2007. (V. 31.) IRM rendelet 5/A. § (4) bekezdése alapján, „rendkívüli eseménynek minősül az őrizetet érintő természeti katasztrófa, továbbá minden olyan esemény, tevékenység vagy mulasztás, amely az őrizetes, az őrizetesek őrzéséért, kíséréséért, szállításáért és ellátásáért, valamint e feladatokat végrehajtó állomány irányításáért felelős személyek és az ellenőrző személyek életét, testi épségét, egészségét, az őrzött szállás rendjét, az őrzésbiztonságot sérti vagy súlyosan veszélyezteti,”
30 Lásd Harmtv. 56. § (1) bekezdését.
31 Lényeges különbség, hogy a Harmtv. 41. § (1) bekezdésének b) pontja értelmében a külföldi legfeljebb nyolc napig köteles a repülőtér tranzitzónájában tartózkodni.
32 Lásd például, Mubilanzila Mayeka és Kaniki Mitunga kontra Belgium, 102. pont; Muskhadzhivyeva és társai kontra Belgium 73. pont, Popov kontra Franciaország, 118. pont.
33 Lásd a Harmtv. végrehajtásáról szóló 114/2007. (V. 24.) Korm. rendelet 129. §. 
34 Lásd az idegenrendészeti eljárásban elrendelt őrizet végrehajtásának szabályairól szóló 27/2007. (V. 31.) IRM rendelet 6. § (3) és (4) bekezdéseit.
35 Lásd az idegenrendészeti eljárásban elrendelt őrizet végrehajtásának szabályairól szóló 27/2007. (V. 31.) IRM rendelet 14. § (1) bekezdését.
36 Az idegenrendészeti eljárásban elrendelt őrizet végrehajtásának szabályairól szóló 27/2007. (V. 31.) IRM rendelet 17. § (1a) bekezdése szerint az „őrzött szálláson családjával tartózkodó kiskorúnak biztosítani kell a korának és fejlettségének megfelelő oktatási és szabadidős tevékenységhez szükséges feltételeket, illetve eszközöket, így különösen játszószoba használatát, gyermekpedagógus vagy speciálisan képzett szociális gondozó által nyújtott foglalkoztatást. A tanköteles kiskorú őrizetes fejlettségi szintjének megfelelő oktatás biztosítása érdekében az őrzött szállás vezetője haladéktalanul megkeresi az őrzött szállás helye szerint illetékes önkormányzat jegyzőjét”.
37 Az ügyészi ellenőrzés gyakoriságát és módszereit az 5/2012. legfőbb ügyészi utasítás, valamint a 3/2000. sz. legfőbb ügyészi körlevél szabályozza.