Az alapvető jogok biztosának
Jelentése
az AJB-3106/2012 számú ügyben

Előadók:        dr. Seres Péter
dr. Dóczé Nikolett
Az eljárás megindulása
2012-ben indítottam útjára az ügyvédség helyzete, az ügyvédek és hozzájuk fordulók jogainak védelme címet viselő projektemet. Az átfogó ombudsmani vizsgálódás középpontjában az ügyvédek és a hozzájuk forduló ügyfelek jogainak érvényesülése, az ügyvédi kamarák gyakorlata és a kapcsolódó szabályozás alkotmányossági monitoringja áll.
Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (Ajbt.) 18. § (1) bekezdés d) pontja és (4) bekezdése alapján a hatóságok tevékenysége során felmerült, az alapvető jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében a hivatalból indított eljárás kitér az állampolgárok nagyobb csoportját érintő visszásság kivizsgálására, illetve az alapvető jog érvényesülésének átfogó vizsgálatára, valamint az illetékes minisztériumnál jogszabály-módosítás kezdeményezésére. Az átfogó vizsgálaton belül ugyanakkor hangsúlyt kap a letétek kezelésének szabályozása, illetve annak hiányosságai. 
Mindezekre figyelemmel szükséges megvizsgálni a jelenlegi szabályozás anomáliáit, a gyakorlati visszásságokat, illetve annak lehetőségét, hogy az országgyűlési biztos részéről adható-e valamilyen segítő iránymutatás ezen a téren.

Az érintett alkotmányos jog
– a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye (Alaptörvény B) cikk (1) bekezdés: „Magyarország független, demokratikus jogállam.”);

Jogszabályi háttér
1. Magyarország Alaptörvénye
2. az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (Ajbt.)
3. 1998. évi XI. törvény az ügyvédekről
4. 4/1999. (III. 1.) MÜK SZABÁLYZAT az ügyvédek letét- és pénzkezeléséről

Hatáskör
Az Ajbt. 18. § (4) bekezdése rögzíti, hogy az alapvető jogok biztosa a hatóságok tevékenysége során felmerült, az alapvető jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében hivatalból eljárást folytathat. A hivatalból indított eljárás természetes személyek pontosan meg nem határozható, nagyobb csoportját érintő visszásság kivizsgálására vagy egy alapvető jog érvényesülésének átfogó vizsgálatára irányulhat. Jelen esetben a hivatalbóli vizsgálat elrendelésének fenti feltételei tehát fennállnak.
Az Ajbt. 37. §-a alapján, ha az alapvető jogok biztosa álláspontja szerint a visszásság valamely jogszabály nem egyértelmű vagy nem megfelelő rendelkezésére vezethető vissza, a visszásság jövőbeni elkerülése érdekében javasolhatja a jogalkotásra jogosult szervnél jogszabály módosítását.

Az ügyvédi letétkezelés jelenlegi keretei
1998. évi XI. törvény az ügyvédekről
Az ügyvédi törvény 30. §-ában foglalt letétkezelési szabályai szerint az ügyvéd a jogszabály 5. § (1) bekezdésének e) pontjában1 meghatározott ügyvédi letétet a megbízás teljesítéseként, a megbízáshoz kapcsolódó eljárási cselekmények költségének fedezeteként és azok teljesítésére, illetve a megbízáshoz kapcsolódóan megőrzésre fogadhat el.
Készpénz és értéktárgy letétként való átvételét az ügyvéd írásban, letéti szerződésben köteles rögzíteni. Az ügyvéd az átvett készpénzt és értéktárgyat kizárólag letétként kezelheti, azt nem hasznosíthatja, és nem fogadhat el olyan megbízást, amely a letét felhasználására hatalmazza fel.

4/1999. (III. 1.) MÜK SZABÁLYZAT az ügyvédek letét- és pénzkezeléséről
Az ügyvédekről szóló 1998. évi XI. tv. 112. § (1) bekezdésének j./ pontjában kapott felhatalmazás alapján a Magyar Ügyvédi Kamara Teljes Ülése az ügyvédi hivatás gyakorlásával együtt járó letét- és pénzkezelésről külön szabályzatot alkotott.
A szabályzat szerint ügyvédi letétnek minősül az ügyvéd részére – az ügyvédi megbízáshoz kapcsolódóan – meghatározott rendeltetéssel (céllal) írásbeli megállapodás alapján átadott pénz vagy más letétbe helyezett érték.
Ügyleti letétet, melynek célja a szerződő felek szerződésből eredő jogainak és kötelezettségeinek biztosítása, az ügyvéd csak írásbeli szerződés alapján fogadhat el és csak a szerződés rendelkezései szerint fizethet ki. 
Ügyleti letét esetén az ügyvédi megbízás bármelyik fel által gyakorolt egyoldalú felmondása a letéti szerződésből eredő jogokat és kötelezettségeket nem szünteti meg és nem módosítja.
Teljesítési letét esetében a letéteményes azzal a rendeltetéssel vesz át pénzt vagy értéket elszámolási kötelezettség mellett, hogy azt más, harmadik személy részére az ügyfél rendelkezése szerint fizesse ki, vagy adja át.
Őrzési letét az ügyvéd által azzal a rendeltetéssel átvett pénz, hogy az az írásban előzetesen megállapított feltételek bekövetkezésekor a letevőnek fizetendő vissza.
Az ügyvéd üzletszerűen letétőrzéssel nem foglalkozhat, letétet csak ügyvédi tevékenysége során vállalt megbízáshoz kapcsolódóan és azzal összefüggésben őrizhet, azt időleges sem hasznosíthatja, még a letevő hozzájárulásával sem. Az ügyvédi letét nem kapcsolódhat az ügyvéd által végzett pénzügyi es egyéb üzletviteli tanácsadáshoz, az ügyfél vagy más által végzett hitelezési vagy befektetési szolgáltatáshoz.
Az ügyvéd letétet csak a letét céljának megfelelő rendeltetéssel vehet át, tilos minden olyan megállapodás, amely az ügyvédet a letét hasznosítására vagy egyéb gazdasági felhasználásra hatalmazza fel. Tilos a letéti szerződésben bármilyen olyan tájékoztató szöveg alkalmazása, amely a valóságnak nem, vagy csak részben felel meg, különösen tilos olyan megtévesztő tájékoztatás, amely a letevő bizalmának megerősítését célozza. A letéti szerződés megkötését megelőzően a letevőt és a jogosultat fel kell világosítani arról, hogy mód van a letét letéti bankszámlán történő őrzésére. A felvilágosítás megtörténtét tényvázlatban vagy annak hiányában a letéti szerződésben rögzíteni kell. Amennyiben a letevő vagy a jogosult kéri, a letétet letéti bankszámlán kell elhelyezni. A költségviselés kérdésében a feleknek meg kell állapodni.
A szerződést megelőzően a letevőt és a jogosultat fel kell világosítani, hogy a letét mely pénzintézetnél vezetett számlán kerül elhelyezésre. Amennyiben az ügyfelek azt elfogadják, ezen tényt rögzíteni kell. Az ügyfelek kérésére és költségére a letétet az általuk megjelölt pénzintézetnél kell elhelyezni.
A letéti díjat pénzben, határozott összegben vagy a letét megszüntetésekor utólag pontosan kiszámíthatóan kell megállapítani. Letéti díjként az elhelyezett letéti összeg kamatai vagy kamatainak egy része is kiköthető.
Amennyiben a letevő vagy a jogosult a letétbe helyezett összeget, mint követelést részben vagy egészben engedményezte, az engedményezés szabályait kell alkalmazni, és a letéti szerződést szükség szerint írásban módosítani kell. 
Letétként átvett értékre vonatkozó – az őrzési letét kivételével – zálogjogot külön kikötés hiányában érvényesíteni tilos.
Ügyvéd letétet pénzintézetnél vezetett számlája javára történő befizetéssel, átutalással vagy készpénzben fogadhat el.
Amennyiben az ügyvéd letétet készpénzbefizetéssel fogad el, úgy azt kizárólag olyan ügyféltől veheti át, akinek azonosítását elvégezte. Amennyiben a befizető jogi személy vagy egyéb szervezet nevében jár el, a jogi személy vagy egyéb szervezet azonosítását is el kell végezni. Készpénzben átvett összeg letéti bankszámlán történő elhelyezésekor az azonosított letevőt a pénzintézettel közölni kell. Ehhez az ügyféltől írásban a titoktartási kötelezettség alóli felmentést meg kell kérni.
Tárgyi eszköz átvétele során biztosítani kell, hogy valamennyi érdekelt a letéti tárgyat megtekintse; a letét tárgyát ezt követően olyan csomagolással kell ellátni, hogy azon feltüntethető legyen a letevő és egyéb jelenlévő érdekelt aláírása olyan módon, hogy az aláírások sérelme nélkül a letét tárgyához hozzáférni ne lehessen. A letét kiadásánál a csomagolás sértetlenségét rögzíteni kell.
Értékpapír, takarékbetétkönyv, illetőleg egyéb takaréklevél átvétele esetén csak okiratba foglalt kötelezettséget tartalmazó bemutatóra szóló eredeti okirat vehető letétbe. 
A letét tárgyát a letéti szerződésbe, illetőleg annak mellékletében azonosításra alkalmas adatokkal kell megjelölni. Így különösen fel kell tüntetni a letéti okirat megnevezését, kibocsátóját, sorszámát, névértékét. 
Az ügyleti letétként átvett pénzt az ügyvéd az átvételkor megállapított célra, a letéti szerződésben részletesen rögzített feltételek szerint köteles a letéti szerződésben meghatározott jogosultnak kifizetni (teljesítési letét). Az ügyleti letét csak a letéti szerződésben megjelölt jogosult részére fizethető ki. Amennyiben a letéti szerződés hatálya alatt több személy válik jogosulttá, a letét valamennyiük együttes rendelkezésére szüntethető meg. A letevő a letét feletti rendelkezés jogát írásbeli nyilatkozattal meghatározott feltételek beálltáig fenntarthatja. A rendelkezési jog fenntartása esetén a megjelölt feltétel bekövetkeztéig a letevő jogosult a letét feletti rendelkezésre, beleértve a visszavétel jogát is. A jogfenntartó nyilatkozatról valamennyi érdekeltet írásban kell értesíteni. Amennyiben a letét kiadásának esedékessé válásakor az időközben bekövetkezett változások miatt a jogosult személye egyértelműen nem állapítható meg, a letét bírói letétbe helyezhető. 
Az ügyleti letét a visszavétellel, a kifizetéssel, illetve a bírói letétbe helyezéssel megszűnik. A letét megszűnéséről valamennyi érdekeltet írásban értesíteni kell.
Az ügyvéd a letét kiadásakor különös gondossággal köteles eljárni; a kiadást igazoló okiratokat, elismervényeket stb. átvenni, a kifizetés feltételeiről arra alkalmas módon meggyőződni. 
A bírói letétbe helyezés költségeit az a fél előlegezi, amelyik a letétbe helyezést kéri, ennek hiányában azt a letéti összegből kell fedezni.
Az őrzési letétként átvett pénzt vagy értéket az ügyvéd az átvételkor írásban megállapított feltételek szerint és időben a letevő részére köteles teljesíteni. Az őrzési letét feletti rendelkezési jog a letevőt illeti meg. A letevő a letéti határidő lejártát megelőzően is jogosult a letét kiadását követelni.
A letét kiadásával a letéti szerződés megszűnik.
Az ügyvéd irodájában csak olyan összegű vagy értékű letétet őrizhet, amelynek őrzéséhez megfelelő összegű vagyonbiztosítással rendelkezik, a megőrzés módja meg kell hogy feleljen a vagyonbiztosítás feltételeinek. Az ezt meghaladó összegű pénzletétet letéti bankszámlán kell elhelyezni, vagy bankszéfben kell megőrizni. Konvertibilis pénznemben átvett, vagy átutalt devizaösszeget ügyvédi letéti devizaszámlán kell elhelyezni az erre vonatkozó kormányrendelet szerint.
Az egyszemélyes ügyvédi iroda, illetőleg az az ügyvéd, aki nem ügyvédi iroda tagja a letéti számla feletti rendelkezésre, illetőleg a széf feletti rendelkezésre köteles a fogadó bankkal olyan megállapodást kötni, hogy az Ügyvédi Kamara által kijelölt gondnok rendelkezését a bank elfogadja. A bankkal történő megállapodást az Ügyvédi Kamarának haladéktalanul be kell jelenteni, kivéve ha a letéti számláját kezelő pénzintézet belső rendelkezései a Kamara által kijelölt gondnok elfogadását írják elő, és ezt a tényt az Ügyvédek Lapjában a Magyar Ügyvédi Kamara közzétette.
Az ügyvéd törvényen vagy szerződésen alapuló értesítési kötelezettségének írásban köteles eleget tenni. Ugyancsak írásban köteles megkövetelni letevő vagy az esetleges engedményes jogkövetkezményekkel járó nyilatkozatait is.
Az ügyvédek, ügyvédi irodák kötelesek a letétekről nyilvántartást vezetni. A letéti nyilvántartást, továbbá a készpénzben befizetett összeg esetén a letevő azonosításánál elfogadott okmányokat vagy azok befizető által aláirt másolatait a letét megszűnésétől számított 5 évig meg kell őrizni.
A letét kezelésére vonatkozó szabályok megtartását a helyi ügyvédi kamara bejelentésre vagy hivatalból vizsgálhatja. Vizsgálata során betekinthet az ügyvéd könyvvitelébe és annak alapjául szolgáló bizonylataiba.
Amennyiben a helyi ügyvédi kamara a letéti szabályzat megsértését állapítja meg, az ügyvédet, ügyvédi irodát egyidejű figyelmeztetés mellett szabályos eljárásra hívja fel, hogy a szükséges intézkedést tegye meg.
Az ügyvéd, illetőleg az ügyvédi iroda vezetője a letétkezeléssel kapcsolatos szabályokra valamennyi pénzkezelési, könyvviteli feladat ellátására felhatalmazott tagot, alkalmazottat vagy megbízottat részletesen kioktatni köteles.
Az ügyvéd pénzt ügyfelétől, illetve ügyfele javára mástól csak ügyvédi megbízásával összefüggésben vehet át.
Pénz átvételére az ügyvéd helyettese, alkalmazottja és az ügyvédjelölt is jogosult, akik az ügyvéd teljesítési segédeinek tekintendők. Az ügyvéd írásban ettől eltérően is kijelölheti a pénz átvételére jogosultak körét, erről az ügyfelet a tényvázlatban tájékoztatnia kell. Amennyiben az ügyvéd a rábízott ügy szabályszerű ellátásával kapcsolatban meghatalmazója javára pénzt vagy más vagyontárgyat vesz át, (Ütv. 26. § (4) bekezdés) haladéktalanul köteles meghatalmazóját értesíteni, és részére a pénzt vagy vagyontárgyat kiadni. 
A pénz átvételére vonatkozó szabályok megtartása mellett az ügyvéd külföldi fizetőeszközt és más devizaértéket a devizaszabályok betartásával, értékpapírt pedig az ügyfelével történt írásbeli megállapodás alapján jogosult átvenni.
Az átvett pénzt az ügyvéd házi pénztárában, illetve bankszámláján köteles tartani. Házi pénztárában csak olyan összeg őrizhető, amilyen összeg erejéig vagyonbiztosítással rendelkezik. Az átvett összeg jogszerű felhasználásáért, illetve vissza- vagy kifizetéséért az ügyvéd tartozik felelősséggel.
A pénz, vagy vagyontárgy átvételére, és a kiadásig történő őrzésére, a letét átvételére, illetőleg őrzésére vonatkozó szabályok az irányadóak.
Az ügyfél részére átvett pénz, vagy vagyontárgy őrzésével kapcsolatos költségek megtérítését – ha a felek másban nem állapodnak meg – az ügyvéd a Ptk. szabályai szerint követelheti.
Az ügyvéd köteles megszervezni a pénzátvételi bizonylatolás rendjét, és felelősség terheli a bizonylati fegyelem, valamint a pénzkezeléssel kapcsolatos jogszabályok megtartásáért is. 
A szabályzat alkalmazásában ügyvéd alatt az ügyvédi irodát és az ügyvédi iroda ügyvéd tagját is érteni kell, utóbbi esetben az ügyvédi iroda felelősségének érintetlenül hagyása mellett.

A tényállás feltárása
Az utóbbi években több panasz érkezett hivatalomhoz az ügyvédi letétkezeléssel kapcsolatban keletkezett problémák miatt. A beadványozók a – sokszor igen jelentős – kárukat hangsúlyozták, részben az ügyvédet, részben a MÜBSE-t2 hibáztatva a kártalanítás elmaradásáért.
A letéti összeg a panaszos ügyek többségében – a beadványok tartalma szerint – bűncselekmény folytán nem jutott el (vagy vissza) a jogosulthoz. Ezekben az esetekben döntően a letéteményes büntetőjogi felelőssége merült fel. Az egyedi ügyekben a rám vonatkozó jogszabályi előírások miatt nincs hatásköröm eljárni, ugyanakkor nem hagyhatom figyelmen kívül, hogy a letétkezelés hosszú idő óta rendkívül érzékeny pontja az ügyvéd/ügyfél kapcsolatnak. Ebben az összefüggésben a letétkezelés problematikája kihat a jogügyletekbe és a vállalt kötelezettségek teljesítésébe vetett bizalomra. Mindez visszás helyzethez vezethet a jogbiztonsághoz fűződő joggal összefüggésben.
Vizsgálatom során megkerestem a Magyar Ügyvédi Kamarát, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztériumot, a Legfőbb Ügyészséget és az Országos Rendőr-főkapitányságot.

A Magyar Ügyvédi Kamara
2012 februárjában ülést tartott a Magyar Ügyvédi Kamara (MÜK) elnöksége. Ekkor harmadik olvasatban folytatódott a letéti szabályzat reformjának vitája. A reform során a MÜK célja a letétkezelés biztonságának korszerűsítése, fokozása és bizonyos banki gyakorlatok "helyretétele" is. A tervezet a kamara szerint tisztázza a pénz- és okirati letétek terminológiai elhatárolását, és megteremtheti egy, az ügyféltitkot garantáló, az ügyvédek és ügyvédség bevételeit növelő kollektív letétkezelés előfeltételeit.
Ezt követően a legfelsőbb magyar ügyvédi testület (MÜK teljes ülés) április 2-i ülése a jogszabály-változások miatti változtatásokat végezte el a különböző szabályzatokban, egyúttal foglalkozott az új letéti szabályzattal is.
A testület szerint a letéti szabályzat korszerűsítését az elmúlt évtizedekben történt banki gyakorlatok, technikák változása és a letétek biztonságával kapcsolatosan növekedő ügyféligény is indokolta. A letétnyilvántartások egységes országos elektronikus felületen történő közös vezetését a MÜK még 2012 folyamán szeretné bevezetni. A módosított szabályok semmiben nem korlátozzák az ügyvédi titkot és nem érintik az ügyfél-ügyvéd díj- s kamat-megállapodásokat.3
A MÜK-től rövid úton kapott tájékoztatás szerint a KIM-nek megküldött tervezetet a minisztérium egyeztetésre visszaküldte a MÜK részére, így az jelen pillanatban, a MÜK következő elnökségi üléséig – várhatóan 2012. augusztus 27-ig – átdolgozás alatt van.

A Közigazgatási és Igazságügyi miniszter válasza
A KIM-et érintő megkeresésben arról tájékozódtam, hogy jogalkotói szinten terveznek-e változtatni az eddigi szabályozáson. A miniszter válasza szerint a minisztérium az ügyvédi letétkezeléssel összefüggésben – a részére érkezett jelzések alapján – nem tapasztalt kifejezetten a szabályozás hiányosságaira visszavezethető, illetve önmagában a letétkezelési eljárásra vonatkozó törvényi előírások módosításával orvosolható problémát.
Az ügyvédekről szóló 1998. évi XI. törvény (Üt.) 112. (1) bekezdésének (j) pontjában foglalt felhatalmazás alapján került megalkotásra az ügyvédek letét- és pénzkezeléséről szóló 4/1999. (III. 1.) MÜK szabályzat, amely az ügyvédek letét és pénzkezelésére vonatkozó részletszabályokat rögzíti. Tekintettel arra, hogy a hivatkozott szabályzat értelmében a területi ügyvédi kamarák rendelkezhetnek az illetékességi területükön működő ügyvédek letétkezeléséről információkkal, így ezzel kapcsolatos esetleges statisztikai adatok is e köztestületek birtokában lehetnek.
Az ügyvédi letétkezelésre, mint komoly szakmai etikai és pénzügyi felelősséggel járó tevékenységre irányadó szabályozástól alappal elvárható, hogy az biztosítsa e jogintézmény szakszerű, biztonságos működéséhez elengedhetetlen jogi környezetet, ezért a jogalkotó feladata folyamatosan vizsgálni, hogy a szabályozás segíti-e a jogintézménnyel szemben támasztott fokozott elvárások teljesülését. Erre figyelemmel a tárca minden olyan szakmai javaslatot, észrevételt, indítványt szívesen fogad, amelyek hozzájárulhatnak, hogy az ügyvédi letétkezelést még biztonságosabbá és kiszámíthatóbbá tegye az állampolgárok számára. 
A tárcánál jelenleg nincs folyamatban az ügyvédi letétkezelést érintő kodifikáció, ha azonban az ügyvédek vagy egyéb szervezetek részéről megfogalmazódnak olyan, a jogterületre vonatkozó javaslatok, amelyek a jogalkotási folyamatba transzformálhatóak, úgy a tárca természetesen azokat megfontolás tárgyává teszi. 
Az illetékes szakfőosztály tájékoztatása szerint a MÜK 2012. április 20-án küldte meg elektronikus úton új letétkezelési szabályzatának tervezetét a tárcának észrevételezésre annak érdekében, hogy annak az Üt. 121. (2) bekezdése szerinti törvényességi felügyeleti vizsgálata megtörténjen; a hivatkozott szabályzattervezet vizsgálata jelenleg folyamatban van. A kialakult gyakorlat szerint a MÜK által elfogadott és kihirdetésre megküldött ügyvédi szabályzatok törvényességi szempontú vizsgálatát még kihirdetés előtt elvégzi a minisztérium és szükség szerint azok módosítására hívja fel a kamarát, vagy további egyeztetést kezdeményez a szabályzat tárgyában a célból, hogy kihirdetésre és alkalmazásra már törvényességi szempontból aggálytalan szabályzatok kerüljenek.

A Legfőbb Ügyész válasza
A Legfőbb Ügyészt a jogellenes letétkezelésekkel kapcsolatos esetleges statisztikai adatokról kérdeztem. A válasz szerint az ENyÜBS rendszer alapján történt adatgyűjtés eredményét a mellékletként csatolt statisztikai tábla tartalmazza.
(Az adatgyűjtés metódusa a következő volt: Az ENyÜBS elkövetési módszerként tartalmazza a „letétbe helyezési kötelezettség megszegésével”, illetve a „letétkezelés” meghatározásokat. Legyűjtésre kerültek azok az ügyek, amelyekben az ENyÜBS adatlapon e két módszert jelölték és az eljárás vádemeléssel zárult, majd az így kapott adatállomány szűkítése valósult meg aszerint, hogy az elkövető foglalkozását ügyvédként jelölték-e.)

Az ORFK válasza
Az ORFK a jogellenes letétkezelés miatt indult büntetőeljárások vonatkozásában nem vezet statisztikát. Az ORFK parancsnokának tájékoztatása alapján az ENyÜBS adatai szerint 2010-ben 1, 2011-ben 5 ügyvéd ellen indult eljárás sikkasztás miatt, de azzal kapcsolatosan, hogy ez a letétkezelés körében történt-e vagy sem, adattal nem rendelkezik.

Felelősségbiztosítás és a letét
A Magyar Ügyvédek Biztosító és Segélyező Egyesületének (MÜBSE) módosított ügyvédi felelősségbiztosítási feltételei (biztosítási feltételek) között az alábbi rendelkezést találjuk. 
III. Kizárt kockázatok 
3.1. Nem téríti meg az Egyesület azt a kárt, 
3.1.6. amely a letétként vagy egyéb jogcímen átadott, illetve átutalt összeggel való elszámolás elmaradása miatt keletkezik, kivéve, ha a biztosított az átvett összeggel azért nem tud elszámolni, mert azt tévedésből, megtévesztésből vagy felróható módon (figyelmetlenség) jogosulatlanul fizette ki a jogügyletben résztvevő másik fél részére. 
A MÜBSE-nek A Szolgáltatási Bizottság gyakorlatában felmerülő ügyvédi műhibák jellemzői ( 2011 ) című összefoglalójában az alábbi megállapítás szerepel.
„Továbbra is aggasztóan sok az ügyvédi letéttel összefüggő károkozás, ennek nagy része bűncselekménynek minősülő magatartás. Ezek kapcsán az is kitűnik a dokumentumokból, hogy sok esetben fiktív letétről van szó, az ügyvéd ténylegesen „pénzgyűjtőként” működik az ügyletben, befektetési célból”.

A letétkezeléssel járó problémák megoldásának külföldi példája
A letétkezelés problematikája természetesen nem csak Magyarországon jelentkezik. A különböző megoldási módok nem feltétlenül adaptálhatók a hazai jogszabályi környezetbe, mégis érdemes megismerni azokat. Csupán egy példaként szeretném röviden ismertetni a franciaországi megoldást az Ügyvédség a köz- és a magánjog határán című doktori értekezés segítségével.4
„Az ügyvédi letétekkel kapcsolatos felmérés elkészítését az tette szükségessé, hogy az ügyvédek tevékenységéhez kapcsolódó panaszok és fegyelmi eljárások döntő része évről évre a letétkezelési szabályok megszegéséhez kapcsolódik, és egyes különösen jelentős kárt okozó ügyvédi visszaélések az ügyvédi karra komoly negatív hatást gyakorolnak, ami azt mutatja, hogy a közeljövőben megoldást kell találni az ügyvédi letétkezeléssel kapcsolatos problémákra. (...) Jelenleg is létezik élő példa Európában arra, hogy a két világ határán elhelyezkedő ügyvédi kar közjogi keretek és szabályozás alapján végezze az ügyvédi letétek kezelését. Ennek a lehetőségnek általam történő bemutatására szolgál a következőkben ismertetésre kerülő francia CARPA modell. (...)
Franciaországban 1954-ig a megbízásokhoz kapcsolódó pénzeszközök kezelésének feladatát az ügyvédek bírósági megbízottak közreműködésével látták el, azaz az ügyvédek számára tiltott volt az önálló letétkezelés. Ezen időpontig ugyanakkor a tiltás védelmet is jelentett az ügyvédek számára a számlavezetési kötelezettség és a letétkezelés terheivel szemben, és lehetővé tette, hogy pénzügyi műveletek végzése helyett kizárólag az ügyvédi munkának szentelhessék energiájukat és idejüket a francia kollegák. A háború utáni időszak változásai, a jogszolgáltatási korlátok felszabadítása irányába mutattak (...).
Az ismertetett francia szabályok ugyanakkor arra buzdították az Ügyvédek Párizsi Kollégiumának néhány tagját, hogy egy olyan rendszeren gondolkozzanak, amely a fentieken túl többféle elvárásnak is megfelel. Ilyen elvárás volt az, hogy a rendszer tegye lehetővé a letétkezelési tevékenység folytatását biztosítva a pénzekkel történő rendelkezési jogot és az azok feletti képviseletet. Küszöbölje ki az ügyvédek további nehézségeit, elsősorban a vagyoni felelősség tekintetében. A rendszer kialakítói célul tűzték ki továbbá, a számlavezetési műveletek egyszerűsítését és egyéniesítését, valamint a speciális biztosítási szerződéseknek köszönhetően, garanciát kívántak biztosítani a felhasználók, azaz a megbízóik számára. Célként tűzték ki azt is, hogy a képződött tőke utáni bevételek felhasználási rendszere átlátható, biztosított és ellenőrzött legyen. A rendszer kialakításakor elválasztották a betétek kezelését az ügyvédek személyes vagy szakmai számlavezetésétől, garantálva az említett rendszer teljes biztonságát és megbízók külön-külön történő képviseletét. (...) 1986-ban, köszönhetően a CARPA Nemzeti Szövetség közbenjárásának a CARPA pénztárba történő befizetés már kötelezővé és egyúttal kizárólagossá is vált a hatóságok vagy bíróságok előtt folyó ügyekben. (...) A CARPA rendszert a francia ügyvédek saját akaratukból hozták létre és fejlesztik folyamatosan tovább, döntően saját szakmai tapasztalataik alapján. (...) 
A CARPA pénztár pénzügyi alapjának a kezelése harmadik fél által történik, azaz azt nem az ügyvédek, vagy az ügyvédi kamara kezeli, hanem elkülönült alapkezelő. Az ügyvédek által átvett pénzek, értékpapírok és egyéb értékek bankba vagy bírói letéti számlára kerülnek az Ügyvédek Pénzügyi Tevékenységének Pénztára (CARPA) nevére. A félreértések elkerülése érdekében pontosítani kell, hogy a CARPA nem bank, és csak kisebb mértékben, leginkább az utalások tekintetében támaszkodik a bankrendszerre. Lényege, hogy az egyes Ügyvédi Testületek (területi kamarák) felelőssége alapján működik.
A megbízók számláinak vezetéséhez minden ügyvéd az egyedi ügy ügyszámának megfelelő alszámlával rendelkezik az illetékes pénztárnál. Az egyes ügyekhez kapcsolódó alszámlák soha nem lehetnek negatívak, vagy egymást kompenzálóak, mivel a megbízhatóság és az átláthatóság minden más szempontot felülír. UNCA5 minden évben nemzeti biztosítási szerződést köt a pénzügyi alapok kezelésére, így minden ügyvéd 6.100.000 euro összeghatárig biztosított a letétkezelésből fakadó kötelezettségei tekintetében, amelyhez még hozzáadódik egy kiegészítő nemzeti biztosítás is 9.000.000 euro összeghatárral. Az ügyvédeknek lehetősége van további egyéni biztosítást is kötniük még magasabb értékhatárra. (...) 
A CARPA felügyeletet és ellenőrzést gyakorol a harmadik fél pénze felett a teljes folyamatban, a rendszerbe történő belépéstől egészen az abból történő kilépésig. A pénztár ellenőrzési jogkörében bármikor jogosult kérdést intézni az ügyvédhez. Ezen ellenőrzési jogköre keretében jogosult megkérdezni, hogy miért, kinek a javára és hogyan hajtották végre az adott műveletet. (...) 
A CARPA biztosítja a megbízók számára a pénzeszközök biztonságos kezelését, mivel csak azon személyek számára történhet kifizetés, akiket a jogerős döntésben vagy a szerződésben megjelöltek. (...) A CARPA garantálja a demokratikus ellenőrzést és egyúttal a professzionalizmus zálogává is vált. A CARPA létének további lényeges eleme – más szakterületekhez hasonlóan – az is, hogy a nem törvényes származású pénzek felderítése ne az ügyvédek kötelezettsége legyen, azaz, hogy a pénzmosás elleni európai direktívára hivatkozva a jogszabály megsértésének esetét ne az ügyvédnek kelljen jelentenie, szembe kerülve esküjének titokvédelemre vonatkozó részével”.

Az ügyvédi letétkezeléssel kapcsolatos megállapítások
Az ügyvédek számára a letéttel kapcsolatos eljárás olyan plusz felelősség és teher, amely nincs megfelelően díjazva, hiszen csak kapcsolt része a polgári jogi ügyletnek.
A felek közötti jogvita esetén a letétet mindegyik fél magának követelheti, ami rendkívül nehéz helyzetbe sodorhatja a letéteményes ügyvédet. Az ügyfelek szempontjából a jelenlegi szabályozás teret enged az esetleges ügyvédi visszaéléseknek, különösen akkor, ha a letéti összeg nem kerül elhelyezésre letéti számlára. Az – ügyvédségre is kiható – egyre nehezebb gazdasági helyzetben megnövekszik a jogtalan felhasználás esélye, lehetősége. A letétkezeléssel kapcsolatos anomáliák a gyakorlatban rendkívül súlyos következményekkel járnak mind a szerződő fél, mind az ügyvéd számára. Emellett nem zárhatók ki az ügyvédi irodák sérelmére elkövetett betörések sem.
Mindezek alapján megállapítom, hogy az ügyvédi letét kezelésével kapcsolatos jelenlegi szabályok összességükben a jogállamiság részét képező jogbiztonság követelményével összefüggésben visszásságot idézhetnek elő.

Intézkedésem
Nem kívánok konkrét javaslatokat tenni a visszásságot előidéző szabályozási környezet megváltoztatására, mivel tudomásom van arról, hogy a kamara és a minisztérium között egyeztetés van folyamatban a letétkezelés reformjáról.
A jelentésemben feltárt, alkotmányos joggal összefüggő visszásság megelőzése érdekében az Ajbt. 37. §-a alapján felkérem a közigazgatási és igazságügyi minisztert és a Magyar Ügyvédi Kamara elnökét, hogy továbbra is működjenek együtt az ügyvédséget közvetlenül érintő szabályok megalkotásánál, illetve módosításánál, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium érdemben egyeztessen az ügyvédséget képviselő köztestülettel.
Felkérem a KIM és a MÜK képviselőit, hogy egyeztetésük során különös figyelmet szenteljenek az érintettek jogbiztonsághoz fűződő jogának minél hatékonyabb érvényesülésére.

Budapest, 2012. augusztus 21.
Prof. Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: Lábjegyzet
1 1998. évi XI. törvény 5. § (1) Az ügyvéd a) képviseli az ügyfelét, b) büntetőügyben védelmet lát el, c) jogi tanácsot ad, d) szerződést, beadványt, más iratot készít, e) az a)-d) pontban felsoroltakkal összefüggésben pénz és értéktárgy letéti kezelését végzi.
2 Magyar Ügyvédek Biztosító és Segélyező Egyesülete
3 BÜK Hírlevél, 186. sz. 2012. 02. 20., illetve 193. sz. 2012. 04. 06.
4 Dr. Patyi Gergely; 2011; http://www.jak.ppke.hu/tanszek/doktori/letolt/pg.pdf
5 Ügyvédek Pénztárainak Nemzeti Tanácsa (UNCA)