Az alapvető jogok biztosának
Jelentése
az AJB 3012/2012. számú ügyben

Előadók: dr. Bene Beáta
dr. Győrffy Zsuzsanna
A vizsgálat megindítása
Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (Ajbt.) a biztos kiemelt feladataként nevesíti a gyermekek jogainak védelmét. A gyermekjogi szakombudsmani teendők jelentős részét, az évről–évre változó fókuszpontú gyermekjogi projekt keretében látom el.
A gyermekjogi projekt súlyponti kérdésköre 2009-ben – ideértve az erőszakos cselekmények elkövetésének megelőzését is – a gyermekek erőszakkal szembeni védelme volt. Erre tekintettel hivatalból vizsgáltam1 a szociális tárca2 által, a legsúlyosabb problémákkal küzdő gyermekek számára fenntartott esztergomi, rákospalotai, kalocsai és zalaegerszegi speciális gyermekotthonokban elhelyezett kiskorúak jogai érvényesülését. Figyelemmel arra, hogy a Károlyi István Gyermekközpont Speciális Gyermekotthonát (továbbiakban: gyermekotthon) vizsgálatom lezárását követően – 2010 novemberében – adták át, az intézményben élő gyermekek jogai érvénysüléséről ugyancsak hivatalból indított vizsgálat keretében kívántam meggyőződni.
A gyermekotthonban helyszíni vizsgálatot rendeltem el, melyre 2012. március 20-án került sor. Vizsgálatom eredményes befejezése érdekében áttanulmányoztam az intézmény alapító okiratát, működési engedélyét, szakmai programját, szervezeti és működési szabályzatát, házi- és napirendjét, jutalmazási és büntetési rendszerét, a speciális gyermekotthonról készült tájékoztató füzetet. Ezen kívül a fenntartói, valamint a szociális és gyámhivatali ellenőrzés jegyzőkönyvének rendelkezésemre bocsátását is kértem.

Az érintett alapvető jogok
– A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye. „Magyarország független, demokratikus jogállam.” [Alaptörvény B) cikk (1) bekezdés]
– Az állam alapjogvédelmi kötelezettsége: „AZ EMBER sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait tiszteletben kell tartani. Védelmük az állam elsőrendű kötelezettsége. Magyarország elismeri az ember alapvető egyéni és közösségi jogait. Az alapvető jogokra és kötelezettségekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg. Alapvető jog más alapvető jog érvényesülése vagy valamely alkotmányos érték védelme érdekében, a feltétlenül szükséges mértékben, az elérni kívánt céllal arányosan, az alapvető jog lényeges tartalmának tiszteletben tartásával korlátozható.” [Alaptörvény I. cikk (1)-(3) bekezdés]
– A személyi szabadsághoz való jog „Mindenkinek joga van a szabadsághoz és a személyi biztonsághoz. Senkit nem lehet szabadságától másként, mint törvényben meghatározott okokból és törvényben meghatározott eljárás alapján megfosztani.” [Alaptörvény IV. cikk (1)-(2) bekezdés]
– A gyermek védelemhez és gondoskodáshoz való joga. „Minden gyermeknek joga van a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges védelemhez és gondoskodáshoz.” [Alaptörvény XVI. cikk (1) bekezdés]

Az alkalmazott jogszabályok
1991. évi LXIV. törvény, a Gyermekek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény kihirdetéséről (a továbbiakban: Gyermekjogi Egyezmény)
1993. évi LXXIX. törvény, a közoktatásról (Kt.)
1997. évi XXXI. törvény, a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvt.)
2011. évi CXLIII. törvény, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni egyezmény fakultatív jegyzőkönyvének kihirdetéséről 
149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet, a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer.)
259/2002. (XII. 18.) Korm. rendelet, a gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltató tevékenység engedélyezéséről, valamint a gyermekjóléti és gyermekvédelmi vállalkozói engedélyről (Gymr.)
331/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet, a gyermekvédelmi és gyámügyi feladat- és hatáskörök ellátásáról, valamint a gyámhatóság szervezetéről és illetékességéről (a továbbiakban: Gyszr.)
15/1998. (IV. 30.) NM rendelet, a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti és a gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről (a továbbiakban: NM rendelet)
(A vizsgálatban alkalmazott jogszabályi rendelkezéseket a jelentés melléklete tartalmazza.)

A megállapított tényállás
1. Az intézmény kialakítása, tárgyi feltételei, a helyszíni vizsgálat tapasztalatai 
Az Emberi Erőforrások Minisztériumának fenntartásában álló, súlyos pszichés tünetet mutató fiúknak gyermekvédelmi szakellátást nyújtó intézményt 2010. november 26-án adták át, gyermekeket 2011. január 1-jétől fogadnak.
A gyermekotthon 32 fős (4 csoportos), a vizsgálat idején 25 fiúról gondoskodott. 
A Nemzeti Fejlesztési Ügynökség a gyermekközpont részére 137.527.227 Ft támogatást ítélt meg a Közép Magyarországi Operatív Program keretén belül „A bentlakásos intézmények korszerűsítésére” kiírt pályázaton. A Fóti Gyermekváros 16 tantermes iskoláját 192 millió forintos beruházással alakították át speciális gyermekotthonná. A falak gipszkartonból készültek, több helyen sérültek, repedezettek, pattogzott a festék.
A speciális gyermekotthonban kötelezően kialakítandó biztonsági elkülönítő fala ugyancsak gipszkarton, alatta szivacsburkolat van. Az elkülönítő mosdója és a WC-je porcelánból készült. Az intézmény megnyitása óta az elkülönítőt 5-10 alkalommal – esetenként mintegy ½ óra időtartamban – használták, amikor a gyermek agressziója a társa, vagy a nevelője ellen irányult. A helyszíni vizsgálat idején az elkülönítőt nem lehetett használni, ugyanis azt legutóbb egy gyermek szétverte, átalakítása folyamatban van.
Az épület minden nyílászáróján rács található. Az egyes épületszakaszokat, termeket zárva tartják, azok kulccsal, illetve a szakasz határok mágnes kulccsal nyithatóak. A szakmai program szerint „A speciális gyermekotthon problémamentes működése érdekében a kialakítás során fokozottabb hangsúlyt kapott a különböző típusú biztonsági rendszerek kiépítése, melyek célja a működést és a gondozottak épségét veszélyeztető tényezők gyors és szakszerű elhárítása, az esetleges engedély nélküli eltávozások megakadályozása.”
A földszinten van az orvosi szoba, a pszichológus, a fejlesztő pedagógus, a család- és utógondozó szobája, a foglalkoztató helyiségek, a konyha és étterem, valamint a kondicionáló és a tornaterem. A kondicionáló termet a gyermekek jutalomból – a külön jutalmazási és büntetési szabályzatban elért pontszámok alapján – felügyelettel használhatják. A jutalmazási rendszer lényege, hogy tanórai munkájukért, csoportbeli viselkedésükért a gyermekek pontokat (trabantokat) kapnak és meghatározott számú kisautó ér egy sportkocsit, amelyből összesen öt gyűjthető össze. A sportkocsik válthatók be különböző jutalmakra, amelyek között szerepel pl. a parkban való séta (kísérővel), zsebpénzből való vásárlás az intézet területén (kísérővel), a gyermekközpont klubjának látogatása (kísérővel). Öt sportkocsi összegyűjtése esetén támogatható egyszeri hétvégi, vagy szünidei hazautazás.
Minden egyes csoporthoz tartozik tanterem, nappali és étkezőhelyiség, valamint 2 lakrész, kétszer 2 ágyas hálószoba, fürdőszobával. Az egyes lakóhelyiségekben a gyermekek csak felügyelet mellett tartózkodhatnak, az éppen használt tantermeken kívüli helyiségek kulcsra voltak zárva. A szobák nincsenek egyénre szabva, sivárak, kevés bennük a személyes használati tárgy. A nappalikban van televízió, számítógép. A lakóhelyiségbe a gyermekek csak 18 óra után mehetnek be. Az étkezőben étkezni csak születésnapokon, esetleg hétvégén szoktak. A mosást és a takarítást a szakdolgozók és a gyermekek közösen végzik. 
A konyha a hét minden napján két műszakban üzemel, azonban a létszámleépítés miatt kétséges, hogy a továbbra is tudják e munkarendet biztosítani. A napi étkezési normatíva 685 Ft. Az ötszöri étkezésben az ebéd és hetente egy-két alkalommal a vacsora is meleg étel. A heti étlap szerint az uzsonna zöldség, vagy gyümölcs. A vacsorához heti három alkalommal zöldséget, tízóraira hetente kétszer natúr tejterméket kapnak a gyermekek.
A gondozottak az intézménybe való felvételükkor a gyermekotthon földszintjén lévő két, 2 ágyas befogadó helyiség valamelyikébe kerülnek. Ezt követően gyermekorvos és pszichológus vizsgálja őket, és állapotuktól függően születik döntés arról, hogy mikor és melyik csoportba kerülnek. A befogadó szobák ablakait törésbiztos fóliával fedték le, amely már szakadozik. A befogadó szobákhoz fürdőhelyiség és WC is tartozik. A vizsgálat idején az egyik befogadó helyiségben egy fiatal aludt, aki maga kérte elkülönítését.
A speciális gyermekotthon munkáját bemutató kiadvány „A felvétel rendjére” vonatkozó része arról ad tájékoztatást, hogy a már gyermekvédelmi gondoskodásban élő gyermek gyámja mely esetekben kérheti a gondozási hely megváltoztatását, arról mely szerv javaslata alapján dönt a gyámhivatal. A fejezet vége arra vonatkozó kérelmet is tartalmaz, hogy a beutalt gondozott rendelkezzen az NM rendelet 77. § (1) bekezdésében felsorolt ruházattal.
Az intézményben 24 órás porta és külön biztonsági szolgálat van. E feladatokat az intézmény közalkalmazottai látják el. Az udvari sportpályát és az otthon sportpályára néző első emeletének magasságáig a falakat szögesdróttal vették körül.
Az épület rendelkezik tűzvédelmi jelzőrendszerrel, annak működésbe lépése esetén az épület elhagyására szolgáló lezárt ajtók automatikusan nyílnak.
Az gyermekotthon összességében büntetés-végrehajtási intézményre emlékeztet.
A Fóti Gyermekközpont Gyermekeiért Alapítványtól rendszeresen kapnak élelmiszer, édesség és ruhaadományt. Az alapítvány támogatásával tudják kiegészíteni az étkezéseket. Negyedévente „börzét” tartanak, ahol a gyermekek az adományok közül kiválaszthatják a nekik tetsző tárgyakat pl. ruhákat. Az alapítvány segítségével felszerelték a kondicionáló termet és elkészült a terápiás célokat szolgáló állatsimogató.
A BRFK „Bűnstopp” programját elviszi az intézménybe. A gyermekeknek szabadidejükben lehetőségük van a gyermekotthon területén lévő konyhakert művelésére, állatgondozásra, sportolásra, az ifjúsági klub szakkörein való részvételre.

2. Személyi feltételek
A helyszíni vizsgálaton az igazgató elmondta, hogy az Emberi Erőforrások Minisztériuma döntése alapján 2012. január 1-jével a minisztériumi fenntartású speciális gyermekotthonok gazdasági önállósága megszűnt. A pénzügyi-gazdasági feladatok ellátására a fenntartó az Esztergomi Gyermekotthon, Általános Iskola gazdasági szervezetét jelölte ki. A 30342-6/2011. számú, 2011. december 28-án kelt módosított alapító okirat tartalmazza a változást.
A hivatkozott intézkedés alapján a fóti gyermekvédelmi központban 154 fős személyi állományából 20%-os létszámcsökkentést hajtottak végre, az intézmény jelenlegi létszáma 120 fő. A leépítés elsősorban a gazdasági, technikai, ügyviteli feladatokat ellátó munkatársakat érintette, de szakmai dolgozókat is el kellett bocsátani. A rekreációs programokról eddig a szabadidő szervező gondoskodott, de a létszámleépítés őt is érintette. Az intézményben – munkaterápiás célból – kialakítottak egy fa és egy fémmegmunkáló műhelyt, de nem használják, mert a szakoktatókat is el kellett küldeni.
A speciális otthonban a váci kórház felnőtt pszichiátriai osztályának egyik orvosát megbízási szerződéssel heti 4 órában foglalkoztatják. Az orvos azonban telefonon a nap 24 órájában elérhető, szükség esetén a gyermeket beutalja a kórházba.
A munkatársakat 120 jelentkezőből választották ki, törekedtek arra, hogy a jövendő kollégáik már rendelkezzenek gyermekvédelmi gyakorlattal. A szakdolgozókat 2010 decemberében négy héten keresztül készítették fel a munkára. A képzés elméleti volt, azt felkért előadók tartották. 
Az igazgató véleménye szerint a szakmai létszám – az elbocsátások ellenére – megfelel az NM rendelet előírásainak. A speciális gyermekotthonban négy félállású fejlesztőpedagógus, egy pszichológus, egy védőnő, egy család- és utógondozó dolgozik, végzettségük a NM rendelet előírásainak megfelel. A növendékügyi előadó szociálpedagógusi végzettséggel rendelkezik. 
A csoportokban az ötfős szakmai létszám biztosított. Minden csoporthoz tartozik egy gyermekfelügyelői beosztású rendész is. A szakképzettségre vonatkozó kimutatásban a rendészeket nem tüntették fel. A 21. csoportban nincs gyermekvédelmi asszisztens, az egyik gyermekfelügyelő végzettsége pedig fémforgácsoló és rendőr. A 22. csoportban csak egy nevelő van, az egyik gyermekfelügyelőnek pedig nincs szakirányú végzettsége. A 23. csoportban a gyermekvédelmi asszisztens (viselkedéselemzői főiskolai) végzettsége nem felel meg az előírásoknak. A 24. csoportban csak egy (esztergályos, valamint személy- és vagyonőr végzettségű) gyermekfelügyelő van, a két gyermekvédelmi asszisztens pedig nem rendelkezik szakirányú végzettséggel. A gyermekotthon három diplomával rendelkező vezetője korábban katonai laktanyában dolgozott.
A szakmai programban szerepel, hogy a gyermekotthon vezetése a dolgozók kiválasztásakor fokozott figyelmet fordított arra, hogy a munkatársak a szakirányú végzettség mellett rendelkezzenek a feladatellátáshoz nélkülözhetetlen kompetenciákkal (pl. tolerancia, empátia). A munkatársak kiválasztásához segítséget nyújt a gyermekközpont pszichológusa által kidolgozott kompetencia mérésvizsgálat eredménye. 

3. A tankötelezettség teljesítése
A gyermekek iskolai lemaradása átlagosan három év. Tankötelezettségüknek az aszódi javítóintézet iskolájában, magántanulói jogviszonnyal tesznek eleget. Középiskolába járó gyermek nincs. A vizsgákra a gyermekotthon pedagógusai napi oktatással készítik fel a gondozottakat (délelőtt tanteremi órák vannak, délután a következő nap óráira tanulnak). A vizsgáztatást az aszódi iskola pedagógusai végzik a gyermekotthonban.
A gyermekközpont 2011. december 28-án módosított alapító okirata szerint az általános iskolai tanulók nappali rendszerű nevelése és oktatása (1-4. és 5-8. évfolyamon), valamint a sajátos nevelési igényű tanulók nappali rendszerű nevelése (1-4. és 5-8. évfolyamon) az intézmény alaptevékenységébe tartozik. Az igazgatóhelyettes tájékoztatása szerint a fenntartónak többször, így az alapító okirat legutóbbi módosításakor is jelezték, hogy iskolát nem működtetnek. A jelzés ellenére a fenntartó az alapító okiratból ezt a tevékenységet nem vette ki. 
A 2010. december 2-án kelt Szakmai Program VI., Oktatási feladatokról szóló fejezete rögzíti, hogy „Jogállását tekintve a speciális gyerekotthon oktatási feladatokat ellátó egysége (belső iskola) csak részben önálló – kétoldalú megállapodásban rögzített feltételek alapján – a szintén minisztériumi fenntartású Aszódi Javítóintézet tagiskolájaként működik a Gyermekközpont Igazgatóhelyettesének irányításával. A belső iskola pedagógusainak munkáltatója a Gyermekközpont Igazgatója, a tanulók vizsgáztatási joga és a bizonyítványok kiállítása az Aszódi Javítóintézet igazgatójának hatáskörébe tartozik. Az intézményben valamennyi beutalt tanulói jogviszonnyal nyer elhelyezést, amelyet a belső iskola biztosít. […] Az oktatómunka tervezése munkatervben, illetve tantárgyi tanmenetekben történik. […] Az iskola ellátja valamennyi tanköteles korú beutalt gondozott oktatását.[…] A tanulók teljesítményének értékelése folyamatos az egyes tanév értékelését lezáró bizonyítványt az anyaiskola állítja ki. […]”

4. A kapcsolattartás
A gyermekek többsége fővárosi, de van gondozott Baranya, Bács-Kiskun, Borsod, Csongrád, Szabolcs és Veszprém megyéből is. Két gyermeknek nincs rendszeres kapcsolata a hozzátartozóival. Telefonos kapcsolattartásra (az intézmény telefonján, vagy az erre az időszakra visszaadott a gyermekek tulajdonát képező mobiltelefonokon) naponta 19-20 óra között van lehetőség. A telefonköltségből a gyermekotthon havonta ezer forintot visel. 
A kapcsolattartás időpontjai rögzítettek. A szülők intézményi felügyelet mellett a kapcsolattartás céljára kialakított aulában látogathatják gyermekeiket, négyszemközti találkozásra a pszichológus szobája áll rendelkezésre. A gondozottak többsége – a gyámhivatal határozata szerint – csak az intézmény területén látogatható. A hétvégi kapcsolattartások idején az ügyeletes nevelőn kívül a családgondozó is az intézményben van, olykor az igazgató és/vagy helyettese is jelen van. A távolabb lakókhoz időnként a népesebb család is ellátogat. A szülők elszállásolására nincs lehetőség, arra ez idáig nem is volt igény. 
Két Budapesten lakó gyermek mehet haza hétvégeken, öten a szünetekben és a többnapos ünnepeken. Vannak olyan gyermekek is, akiket szünidőben volt gondozási helyük fogad. Ha szükséges a gyermeket az intézmény gépkocsijával hazaviszik. Előfordul az is, hogy a lakóhelyük szerinti gyermekjóléti szolgálat segíti az utazást. A befogadásról a családgondozó levélben értesíti a kapcsolattartásra jogosultakat.
A szakmai program szerint a gyermekek a befogadó csoportban felvételüket követő 3 naptól 2 hétig terjedő időt töltenek. Ezen idő alatt „kimenő kapcsolataik” nincsenek. 
A szakmai program VII., Kapcsolattartás című fejezete tartalmazza, hogy „A speciális gyermekotthonba történő beutalás nem zárja ki a gondozott – illetékes gyámhivatali határozatban megjelölt személyekkel való – kapcsolattartását.” A házirend a következőket rögzíti: […] „A látogatás alkalmanként, maximum 2 óráig tarthat. […] „Az a gondozott, aki valamilyen okból fegyelmi büntetés alatt áll nem fogadhat látogatót. […] A telefonbeszélgetések maximális időtartama alkalmanként 5 perc. […]

5. A gyámi feladatok ellátása, a gyermeki jogok érvényesítésének segítése 
A Békés és Veszprém megyei gyermekeket havonta, a fővárosi és Pest megyei gyermekeket 3-4 havonta látogatják a hivatásos gyámok. Az otthonvezető elmondása szerint előfordul, hogy a gyámok telefonon is nehezen érhetők el. A fővárosi, Pest és Nógrád megyei gyámi-gondozói tanácsadók rendszeresen járnak az intézménybe. A gyermekjogi képviselő 2011 decemberéig rendszeresen látogatta a gyermekeket. A Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal szervezeti átalakulása miatt a feladatot 2012 januárjától ellátó képviselővel azonban a vizsgálat időpontjáig még nem találkoztak. A volt gyermekjogi képviselő elérhetőségét a csoportokban kifüggesztették, házirend a vizsgálatkor azonban az épületben nem volt látható.

6. Ellenőrzés
A speciális gyermekotthonban eddig nem folytattak sem fenntartói, sem gyámhivatali ellenőrzést. Ez utóbbit – az igazgató tájékoztatása szerint – a hatóság határozatlan időre elhalasztotta. Az intézménynek a fenntartó által még 2003. december 10-én jóváhagyott szervezeti és működési szabályzata van. A speciális gyermekotthonra vonatkozó rendelkezéseket is tartalmazó új – a záradék szerint a nevelőtestület által 2011. március 30-án egyhangúlag elfogadott – szervezeti és működési szabályzatot a minisztériumba többször felterjesztették, de még nem hagyták jóvá.

7. Problémák, felvetések
Az igazgató szakmai álláspontja szerint a gyermekvédelmi törvény és a végrehajtási utasítások szerint a nevelési felügyelet nem hajtható végre, pedagógiai hatása pedig nincs. Ezért nevelési felügyelet elrendelését ez idáig nem kérték.
Problémát jelent a 14 éven felüliek pszichiátriai ellátásának megoldatlansága, őket ugyanis csak felnőtt osztályon lehet elhelyezni, így sokszor speciális gyermekotthonba utalják a kamaszkorúakat. A pszichiátriai kezelésre szoruló gyermek adekvát szükségleteihez igazodó ellátást azonban a gyermekvédelmi intézmény nem tud nyújtani. Az igazgató tudomása szerint kevés olyan pszichiátriai gyógyszer van, ami a 18 év alattiaknak felírható. A pszichiáterek nem szívesen vállalják a felnőttek számára felírható gyógyszerek alkalmazását.
Bár az intézményt súlyos pszichés problémákkal küzdő gyermekek ellátására hozták létre, az Országos Gyermekvédelmi Szakértői Bizottság javaslatára már helyeztek ide fegyveres rablást elkövető gyermekkorút, és pszichiátriai kezelésre szoruló gyermeket is. Volt arra is példa, hogy a 18. életévét januárjában betöltő fiút az előző év novemberébe utalták az otthonba. Nehézséget okoz az is, hogy a bűncselekménnyel gyanúsított, vádolt fiatalokat az ország különböző pontjaira kell kihallgatásra, tárgyalásra vinni, amihez gépkocsit, kísérőt kell biztosítani.
Az igazgató problémaként jelezte továbbá, hogy nincs szakmai protokoll arra, hogy ha a gyermeket megyei fenntartású speciális gyermekotthonból helyezik minisztériumi fenntartású gyermekotthonba, mely elhelyezési időponttól számítandó a speciális ellátást nyújtó intézményben maximálisan eltölthető idő.
Gondot jelent, hogy a speciális ellátásban eltöltött idő lejártakor a gyámhivatalok késedelmesen hozzák meg a határozatot a gondozási hely megváltoztatásáról. Ennek oka – az igazgató véleménye szerint – a gyámhivatalok túlterheltsége mellett az is, hogy a gyermekotthonok nem szívesen fogadják, a minisztérium gyermekotthonaiból érkező gondozottakat. Aggályos, hogy a gondozási hely megváltoztatásakor a gyámhivatal többször elmulasztja az új gyám kirendelését.

A vizsgálat megállapításai
I. A hatáskör tekintetében
Feladat- és hatáskörömet, valamint az ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságaimat az Ajbt. határozza meg. Az Ajbt. 18. § (1) bekezdése szerint az alapvető jogok biztosához bárki fordulhat, ha megítélése szerint közigazgatási szerv, helyi önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat, kötelező tagság alapján működő köztestület, a Magyar Honvédség, rendvédelmi szerv, közigazgatási jogkörben eljáró egyéb szerv e jogkörében, nyomozó hatóság vagy az ügyészség nyomozást végző szerve, közjegyző, törvényszéki végrehajtó, önálló bírósági végrehajtó vagy közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége vagy mulasztása a beadványt tevő személy alapvető jogát sérti vagy annak közvetlen veszélyével jár (a továbbiakban együtt: visszásság), feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
A hivatkozott szakasz (4) bekezdése alapján a biztos a hatóságok tevékenysége során felmerült, az alapvető jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében hivatalból eljárást folytathat. A hivatalból indított eljárás természetes személyek pontosan meg nem határozható, nagyobb csoportját érintő visszásság kivizsgálására vagy egy alapvető jog érvényesülésének átfogó vizsgálatára irányulhat.
Közszolgáltatást végző szervnek minősül a törvény 18. § (2) bekezdés a) pontja szerint az állami vagy önkormányzati feladatot ellátó szerv. A hivatkozott szakasz alapján a gyermekvédelmi szakellátás intézményei közszolgáltatást végeznek, így tevékenységük vizsgálatára kiterjed a hatásköröm.

II. A vizsgált alapjogok tekintetében
Az alapvető jogok biztosa egy adott társadalmi probléma mögött álló összefüggés-rendszer feltárása során autonóm, objektív és neutrális módon, kizárólag alapjogi érvek felsorakoztatásával és összevetésével tesz eleget mandátumának. Az ombudsmani intézmény megalakulása óta az állampolgári jogok országgyűlési biztosa következetesen, zsinórmértékként támaszkodott az Alkotmánybíróság alapvető jogállami garanciákkal és az alapjogok tartalmával kapcsolatos elvi megállapításaira, valamint – az ombudsmani jogvédelem speciális vonásainak megfelelően – alkalmazta az alapjog-korlátozás alkotmányosságát megítélni hivatott egyes alapjogi teszteket. [Jellemzően az ún. szükségességi-arányossági tesztet, a nem alapvető joggal összefüggő hátrányos megkülönböztetés esetén az ésszerűségi tesztet, a tulajdonjog korlátozása esetén pedig közérdekűségi tesztet.]
Magyarország Alaptörvényének és az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény hatályba lépésével az alapvető jogok biztosaként is követni kívánom a fenti gyakorlatot, így míg az Alkotmánybíróság eltérő álláspontokat nem fogalmaz meg, eljárásom során irányadónak tekintem a testület eddigi megállapításait.
Az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdése alapján Magyarország független, demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság több határozatában rámutatott, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. Az Alkotmánybíróság szerint a jogbiztonság az állam kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. A jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is3.
Az Alkotmánybíróság döntéseiben felhívta a figyelmet arra, hogy a jogállamiságnak számos összetevője van. Továbbra is irányadó alkotmánybírósági tézis, hogy a jogállamiság elvéből folyó egyik legfontosabb alapkövetelmény a közhatalom, a közigazgatás törvény alá rendeltsége: a közhatalommal rendelkező szervek a jog által megállapított működési rendben, a polgárok számára megismerhető és kiszámítható módon szabályozott korlátok között fejtik ki tevékenységüket. A közigazgatás törvényessége akkor valósul meg, ha jogilag szabályozott eljárási keretek között működik, a jogkorlátozásra adott felhatalmazást pedig törvényi szinten pontosan kell meghatározni. Nem hagyható figyelmen kívül továbbá, hogy a kiszámíthatóság – beleértve az egységes jogalkalmazást – és az eljárási garanciák biztosítása szorosan összekapcsolódik az egyes alanyi alapjogok, szabadságjogok védelmével, mintegy kölcsönösen feltételezik egymást.
Az alapvető jogok érvényesülésének garanciája az Alaptörvény 1. cikkében rendelt, az állam alapvető intézményvédelmi kötelezettsége, mely szerint „AZ EMBER sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait tiszteletben kell tartani. Védelmük az állam elsőrendű kötelezettsége. Magyarország elismeri az ember alapvető egyéni és közösségi jogait. Az alapvető jogokra és kötelezettségekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg. Alapvető jog más alapvető jog érvényesülése vagy valamely alkotmányos érték védelme érdekében, a feltétlenül szükséges mértékben, az elérni kívánt céllal arányosan, az alapvető jog lényeges tartalmának tiszteletben tartásával korlátozható”. 
A gyermek a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges védelemhez és gondoskodáshoz való jogát az Alaptörvény XVI. cikkének (1) bekezdése deklarálja. A gyermeket főszabályként minden olyan alapvető jog megillet, mint bármely más embert, de ahhoz, hogy a jogok teljességével képes legyen élni, biztosítani kell számára az életkorának megfelelő minden feltételt a felnőtté váláshoz. Erre tekintettel kifejezetten a gyermekek jogaként rögzíti a törvény a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges védelemre és gondoskodásra való jogot. E védelemre és gondoskodásra a gyermek mindenkivel szemben igényt tarthat. Ennek megfelelően a gyermek szülei, családja, az állam és a társadalom valamennyi tagja is köteles a gyermek jogait tiszteletben tartani, és a társadalom fennmaradásának zálogaként biztosítani számára a megfelelő fejlődéséhez szükséges feltételeket. A gyermek védelemhez és gondoskodáshoz való joga az állam kötelességét alapozza meg a gyermek személyiségfejlődése intézményes védelmére. Az államnak ez a védelmi kötelessége a gyermek alapjogainak korlátozásához is vezethet4.
A személyi szabadsághoz való jogot az Alaptörvény IV. cikk (1) bekezdése garantálja. Az Alkotmánybíróság több korábbi határozatában foglalkozott a személyi szabadsághoz fűződő jog tartalmának kibontásával5. Ezek lényege, hogy az Alaptörvény hivatkozott rendelkezése a törvénynek csak úgy teszi lehetővé a személyes szabadság elvonása okainak és az azzal kapcsolatos eljárásnak a szabályozását, hogy ez a szabályozás nem korlátozza szükségtelenül és aránytalanul a személyes szabadsághoz való jogot.

III. Az ügy érdemében
1/ Az intézmény – annak ellenére, hogy a nagy beruházással elkészült speciális gyermekotthont 2010 novemberében adták át – felújításra szorul. Az NM rendelet 126. § (9) bekezdése csak a biztonsági elkülönítőre tartalmaz rendelkezést, mikor kimondja, hogy a biztonsági elkülönítőt úgy kell kialakítani, hogy az abban tartózkodó, nevelésbe vett gyermek magában kárt ne tehessen. A biztonsági elkülönítő lakóterének gipszakarton falai alá ugyan szivacsot helyeztek, de a könnyen sérülő anyagból készülő burkolat, a porcelán mosdó és WC kagyló balesetveszélyes, lehetőséget ad arra, hogy az ott elhelyezett gyermek kárt tegyen magában. A speciális gyermekotthon további helyiségeinek kialakításakor használható építőanyagokra, berendezési tárgyaira, elhelyezésére ugyanakkor sem jogszabályi előírás, sem szakmai protokoll nincs.
A hatáskörömet szabályozó törvény nem teszi lehetővé a pályázati, fenntartói erőforrások célszerű és megfelelő felhasználásának ellenőrzését, ezzel összefüggésben alapvető jogokkal összefüggő visszásság feltárását. Ezért jelentésem ilyen irányú megállapítást nem tartalmaz. Megállapítottam viszont, hogy – álláspontom szerint – a biztonsági szempontok figyelmen kívül hagyásával elkészült elkülönítő a speciális ellátást igénylő gyermekek védelemhez és gondoskodáshoz való alapvető jogával összefüggő visszásságot okoz.
A tárgyi feltételek között az NM rendelet meghatározza azokat a helyiségeket, amelyeket a speciális gyermekotthonban ki kell alakítani. Így a lakótérre vonatkozó szabályokon túl rendelkezik – a 126. § (8) bekezdésével és a 124. § (6) bekezdés b/ pontjával közösen – a látogatók fogadására alkalmas helyiség kialakításának szükségességéről.
A vizsgálat feltárta, hogy a kapcsolattartásra az otthon aulájában és egy más célra használt helyiségben van lehetőség. Az otthon aulája közvetlenül a bejáratnál és a portaszolgálat mellett található, és mind a csoportok lakótértől, mind az igazgatási helyiségektől ajtókkal lezárt nagyméretű terem. A helyszíni vizsgálat idején e nagyméretű teremben semmiféle bútorzat (szék, asztal stb.) nem volt. A látogatások idejére itt padokat helyeznek el.
Álláspontom szerint az aula jelen formájában nem tölti be a látogatók fogadására alkalmas helyiség funkcióját, hiszen mind az intimitást, mind a gyermek és a kapcsolattartásra jogosult közötti személyes kapcsolat közvetlenségét akadályozza a terem ad-hoc jelleggel való rendszeres átrendezése.
Megállapítom, hogy a speciális gyermekotthon aulája jelenlegi formájában nem minősül a látogatók fogadására alkalmas helynek és ezzel a gyermekek védelemhez és gondoskodáshoz való alapvető jogával összefüggő visszásságot okoz.
2/ A Gyermekjogi Egyezmény részes államaként Magyarországnak gondoskodnia kell a gyermekekkel foglalkozó és védelmükre létrehozott intézmények szabály szerinti működéséről, személyzeti létszámáról és szakképzettségéről. Az NM rendelet 1. és 2. számú melléklete részletesen szabályozza az alkalmazottak körét, létszámát és képesítési követelményeit. Gyermekcsoportonként 5 fő alkalmazását határozza meg, általános szabályként 2 nevelő, 1 gyermekvédelmi asszisztens, illetve 2 gyermekfelügyelő munkakör betöltésével. Ugyanakkor, ha a nevelők száma magasabb, akkor, a gyermekvédelmi asszisztensek, illetve a gyermekfelügyelők száma csökkenthető, de az összlétszám 5 alá nem kerülhet. Az intézmény több csoportjában (lásd 21., 22., 24. csoportok) – bár az összes álláshely betöltött – nem vették figyelembe, hogy csak akkor lehet a gyermekfelügyelői, illetve a gyermekvédelmi asszisztensi létszámot csökkenteni, ha a nevelői helyek számát emelik, továbbá sem a felügyelői, sem az asszisztensi munkakör egymással nem cserélhető fel.
A képesítési előírások szerint gyermekvédelmi asszisztens munkakör betölthető a következő OKJ-s képesítésekkel: gyermekotthoni asszisztens, gyermek- és ifjúsági felügyelő I., gyógypedagógiai asszisztens, mentálhigiénés asszisztens, pedagógiai asszisztens, szociális asszisztens. Gyermekfelügyelő az lehet, aki rendelkezik gyermek- és ifjúsági felügyelő II., dajka, gyermek- és ifjúsági felügyelő, óvodai dajka OKJ-es képesítéssel. A növendékügyi előadói munkakörben pedig jogász, igazgatásszervező vagy szociális szervező, humánszervező vagy személyügyi szervező végzettség kell. Ezeknek a feltételeknek nem felel meg az intézményben e munkakörben alkalmazott szociálpedagógusi végzettséggel rendelkező munkatárs.
Megállapítottam, hogy a vizsgálat során feltárt személyi feltételek hiányosságai visszásságot idéznek elő a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével, valamint a gyermekek védelemhez és gondoskodáshoz fűződő jogaival összefüggésben.
3/ Az NM rendelet 112. §-a értelmében a gyermekotthon belső életének rendjét, a gyermek, fiatal felnőtt jogai gyakorlásának és kötelességei teljesítésének szabályait a házirend tartalmazza. E szakasz (3) bekezdése szerint a házirend egy példányát a gyermekotthonban jól látható helyen ki kell függeszteni. A feltárt tényállás szerint a meglátogatott csoport helyiségeiben a házirend nem volt kifüggesztve. 
A házirend kifüggesztésnek hiánya visszásságot okoz a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben, valamint veszélyezteti a gyermekvédelmi gondoskodásban nevelkedő gyermekek védelemhez és a gondoskodáshoz való jogát.
4/ Az alapjogok korlátozása a súlyos személyiségfejlődési zavarokkal küzdő, illetve súlyos pszichotikus vagy neurotikus tüneteket mutató gyermekek esetében – önmaguk védelme érdekében – indokolt lehet. A gyermekvédelmi törvény a nevelési felügyelet körében rögzíti, hogy a speciális ellátást igénylő gyermekek személyes szabadságát korlátozó intézkedésre csak feltétlenül indokolt esetben önmaguk, vagy mások veszélyeztetése esetén kerülhet sor. Ehhez a törvényi felhatalmazást a Gyvt. 81/A. §-a adja. E szakasz (2) bekezdése alapján a gyermek önmagát, vagy másokat veszélyeztető magatartása elhárítása érdekében a gyermekotthon vezetője a gyermeket kötelezheti arra, hogy az otthon területét ne hagyja el, illetve a kijelölt helyiségekben tartózkodjon. A korlátozás elrendeléséről legkésőbb harminchat órán belül értesíteni kell a gyermekjogi képviselőt, a megyei, fővárosi gyermekvédelmi szakértői bizottságot, valamint a gyámhivatalt, ezzel egyidejűleg – ha a személyes szabadság korlátozása előreláthatólag a negyvennyolc órát meghaladóan szükséges – a gyermek nevelési felügyeletének elrendelése kezdeményezhető.
A gyámhivatalnak a nevelési felügyelet elrendeléséről határozatban kell döntenie, annak időtartama a két hónapot nem haladhatja meg, fenntartásának szükségességét – a szakértői bizottság véleménye alapján – havonta felül kell vizsgálni.
A hatályos jogi szabályozás szerint tehát a gyermek 48 órát meghaladó személyi szabadságának korlátozásáról csak a gyámhivatal rendelkezhet. A személyi szabadsághoz fűződő alapjog korlátozásának törvényi garanciája, hogy az eljárásban a gyermekeket, a gyermekjogi képviselőt, a gyámi tanácsadót is meg kell hallgatni, annak a szakértői bizottság szakvéleményén kell alapulnia. A gyámhivatal határozatát a bíróságnak kell jóváhagynia.
A nevelési felügyeletet – annak szükségessége esetén, a szakértői bizottság véleménye alapján – a gyámhivatal a gondozási hely kijelölésekor is elrendelheti. 
Nevelési felügyelet elrendelését az intézmény ez idáig nem kérte, de a szakmai dokumentumokban rögzítettek, valamint a helyszínen tapasztaltak alapján megállapítható, hogy a gyermekotthon a Gyvt.-ben meghatározott veszélyeztető magatartás hiányában is alkalmaz a gondozott gyermekek személyi szabadságát korlátozó intézkedéseket.
Álláspontom szerint az intézmény büntetés-végrehajtási intézethez hasonló körülményei, valamint személyi szabadságot korlátozó intézkedései visszásságot okoznak a személyi szabadsághoz fűződő, valamint a gyermek védelemhez és gondoskodáshoz való jogokkal összefüggésben. 
5/ A Gyvt. az átmeneti, vagy tartós nevelésbe vett gyermek különös jogaként nevesíti a személyes kapcsolatok ápolását. A NM rendelet 87. § (1) bekezdése szerint a kapcsolattartásra jogosult és a gondozott gyermek kapcsolattartását a gyámhivatal határozata alapozza meg. Az ellátást nyújtó kötelessége a gondozott gyermek folyamatos kapcsolattartásának elősegítése. A kapcsolattartásra jogosult a gyermeket a gondozási helyén a gyámhivatal döntésének megfelelően látogathatja, a gyermek kapcsolattartásának helyszínéről és idejéről a gyámhivatal dönt. A gondozási hely kötelezettsége pedig a határozatban foglaltak végrehajtása, attól önkényesen (szakmai programban, házirendben) nem térhet el, a kapcsolattartási jogot büntetésből nem vonhatja meg.
Megállapítottam, hogy a kapcsolattartás büntetésből való megvonása, a kapcsolattartás időtartamának egységes – nem feltétlenül a gyámhivatal által szabályozottak szerinti – meghatározása visszásságot okoz a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével, valamint a gyermek védelemhez és gondoskodáshoz való jogával összefüggésben.
6/. A Gyvt. rendelkezése alapján a minisztérium speciális gyermekotthonának vezetője az otthonban elhelyezett gyermekek gyámjául nem rendelhető. Törvényes képviseletükre és a vagyonkezelési feladatok ellátására a gyámhivatal a gyermek lakóhelye szerint illetékes gyermekvédelmi szakszolgálat hivatásos gyámját rendeli. Arra vonatkozó rendelkezést a jogszabály nem tartalmaz, hogy a hivatásos gyámnak milyen gyakorisággal kell gyámoltjával találkoznia. Álláspontom szerint a feladat – a gyermek legjobb érdekét figyelembe vevő – ellátásához szükséges a gyermekkel való rendszeres, személyes találkozás, továbbá elengedhetetlen, hogy a gyámok – munkaidőben – a gyermek nevelését gondozását ellátó intézmények számára elérhetők legyenek.
Megállapítottam, hogy a rendszeres személyes találkozás, valamint a gyámok elérhetőségének hiánya a gyermek védelemhez és gondoskodáshoz való joga sérelmének közvetlen veszélyét idézi elő.
A Gyvt. 11/A. §-a alapján a gyermekjogi képviselő feladata a gyermekvédelmi gondoskodásban részesülő gyermekek jogainak védelme, munkája során kiemelt figyelmet kell fordítania a különleges vagy speciális ellátást igénylő gyermek védelmére. A gyermekjogi képviselők az e célra létrehozott szervezet keretében működnek6, őket a gyermekekkel való személyes találkozásra jogszabály nem kötelezi. A gyermekjogi képviselők tevékenységét korábban már vizsgáltam7. Megállapítottam, hogy a gyermekvédelmi törvényben meghatározott feladatokat a képviselők nem tudják maradéktalanul ellátni, ami a gyermek védelemhez és gondoskodáshoz való jog sérelmének közvetlen veszélyét hordozza magában. Minderre tekintettel az AJB 457/2011. számú jelentésemben felkértem a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal főigazgatóját, vizsgálja meg a gyermekjogi képviselők létszáma bővítésének lehetőségét.
A főigazgató a képviselők létszámának bővítésére nem látott lehetőséget. Álláspontja szerint azonban a gyermekek jogvédelmét nagymértékben erősíteni fogja, hogy az Emberi Erőforrások Minisztériumának tervei között szerepel a hivatásos gyám jogintézményének felülvizsgálata, bővítése. A főigazgató tájékoztatását a szakminiszter is megerősítette. A miniszter 2011. június 20-án kelt levelében arról informált, hogy a tárcánál megkezdődött – a gyermek ellátási helyétől független – a gyermekvédelmi gyám jogintézményének létrehozására irányuló szakmai munka. A szakminiszter álláspontja szerint a független gyermekvédelmi gyám jogintézményének bevezetése mindennemű érdekütközés lehetőségét kizárná a gyermek jogos érdeke és az ellátórendszer között. A gyermekvédelmi gyámság bevezetése az egész gyermekjogi képviselői rendszer átgondolását teszi szükségessé. Ha egy gyermekvédelmi gyám legfeljebb 20 gyermek vonatkozásában látna el gyámi feladatokat, akkor a szakellátásban a gyermekvédelmi gyám akár ki is válthatná a gyermekjogi képviselő jogintézményét.
A folyamatban lévő jogszabály-módosításra tekintettel, a gyermekjogi képviselői feladatoknak a vizsgált intézményben való ellátásával kapcsolatban intézkedést nem teszek.
7/ Az Országos Gyermekvédelmi Szakértői Bizottság nem csupán a gondozási hely megváltoztatására irányuló, hanem már a nevelésbe vételi eljárás során is javaslatot tehet8 a minisztérium gyermekotthonaiba való elhelyezésre. A Gyvt. és az NM rendelet előírása szerint az otthont nyújtó ellátás keretében a gondozott gyermekek számára teljes körű ellátást kell biztosítani. A teljes körű ellátás részeként minimális nyújtandó ruházatot az NM rendelet 77. §-ának (1) bekezdése határozza meg, és e szakasz (3) bekezdése alapján az ellátás nyújtó kötelezettsége, hogy a gondozott gyermek szükségletei, valamint a ruházat elhasználódása szerint gondoskodjon a ruházat beszerzéséről, illetve cseréjéről. Megjegyzem a már gyermekvédelmi gondoskodásban élő gyermeknél indokolt és költségtakarékos, hogy a gondozási hely megváltozásakor személyes ruháit magával vigye. Jogszabályi előírás szerint azonban a ruházat beszerzése, valamint pótlása az ellátást nyújtó kötelezettsége.
Mindebből következően azáltal, hogy a speciális gyermekotthon tájékoztató füzete hiányos és megtévesztő információkat tartalmaz, visszásságot okoz, a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben.
8/ Az érvényes alapító okirat szerint az intézmény alaptevékenységébe tartozik az általános iskolai és a sajátos nevelési igényű általános iskolai tanulók oktatása, nevelése. A szakmai programban már a gyermekotthon „belső iskolája” az Aszódi Javítóintézet tagiskolájaként működő oktatási feladatokat ellátó egységeként szerepel. Az Aszódi Javítóintézet alapító okiratában telephely nincs feltüntetve, erre tekintettel tagiskolaként a Károlyi István Gyermekközpont nem működhet. Nem vitatható, hogy a gondozott gyermekek érdekét szolgálja, a rendszeres, tantárgyi tanmenet szerinti oktatás, azonban a Kt. vonatkozó rendelkezései szerint a tanuló (magántanuló) az iskolával áll tanulói jogviszonyban, a jogszabály szerint felkészítéséről az aszódi iskolának kell(ene) gondoskodnia9.
Bár a javítóintézetek a gyermekvédelmi rendszer részeként működnek, javítóintézeti nevelést csak a bíróság – a bűncselekményt elkövetett fiatalkorú eredményes nevelése érdekében, illetve előzetes letartóztatás céljából – rendelhet el. A gyermek speciális ellátási igényéről pedig a gyermekvédelmi szakértői bizottság dönt, a gondozási helyről a gyámhivatal határoz. Az, hogy a súlyos pszichés tüneteket mutató gyermekek a javítóintézet iskolájával állnak tanulói jogviszonyban azt sugallja, mintha a gondozottak büntetésüket töltenék.
Megállapítottam, hogy az alapító okirat oktatási tevékenységre, valamint a szakmai program, „VI., Oktatási feladatok” című fejezete a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményébe ütközik.
9/ A gyermekotthonok ellenőrzésére több szerv is rendelkezik hatáskörrel. A Gyvt. 104. § (1) bekezdése a fenntartói ellenőrzést rögzíti, kimondva, hogy – egyebek mellett – a gyermekvédelmi intézmény szervezeti és működési szabályzatának jóváhagyása, valamint a szolgáltató tevékenység, a szakmai munka eredményességének, a szakmai program végrehajtásának, valamint a gazdálkodás szabályszerűségének és hatékonyságának évenkénti ellenőrzése és értékelése a fenntartó feladata.
A Gymr. 14. § (1) bekezdése a működést engedélyező szerv ellenőrzési feladatát határozza meg, amely – helyszíni ellenőrzés keretében – legalább évente köteles ellenőrzi az otthont nyújtó ellátást biztosító intézmény jogszabályokban és a működési engedélyben foglaltaknak megfelelő működését.
A feltárt tényállás szerint az intézmény több mint egy éve működik és ezen időtartam alatt az ellenőrzésre kötelezett egyik szerv (sem a fenntartó, sem a működést engedélyező szerv) nem tett eleget ellenőrzési kötelezettségének. 
Megállapítottam, hogy a jogszabályban rögzített engedélyezői, illetve fenntartói kötelezettség elmulasztása, visszásságot okoz a jogállamiság elvéből eredő jogbiztonság követelményével összefüggésben, továbbá sérti a gyermekvédelmi gondoskodásban élő gyermekek védelemhez fűződő jogát is.
10/ Az NM rendelet 131. § (2) bekezdése szerint a Minisztérium gyermekotthona a speciális ellátás keretében a gyermek állapotához, szükségleteihez igazodó terápiát nyújt a súlyos neurotikus, illetve pszichotikus állapotú, vagy súlyos erőszakos cselekményeket elkövetett, vagy pszichoaktív szereket rendszeresen használó, vagy szerzett immunhiányos tünetegyüttesben való megbetegedése miatt különleges szakértelmet igénylő terápiára szoruló gyermekek számára. E szakasz (3) bekezdése garanciális szabályként rögzíti, hogy a gyermekek elhelyezéséről az előzőekben meghatározott problématípusok szerint elkülönítetten kell gondoskodni.
Megállapítható, hogy a vizsgált intézményben különböző problématípusú gyermekeket gondoznak. A minisztériumi fenntartású gyermekotthonokban folytatott vizsgálatomat lezáró AJB 4883/2009. számú jelentésemben megállapítottam, hogy a gyermekek problématípusok szerinti elkülönített elhelyezésének kötelező előírása – a tünetek együttes előfordulása és a gyakorlati megvalósíthatatlansága miatt – a gyermekek kiemelt védelemhez és gondoskodáshoz való jogával összefüggő visszásságot okoz. Ezért a szociális tárca vezetőjének az NM rendelet felülvizsgálatára tettem javaslatot.
A kérdés szakmai szempontú vizsgálatára a szaktárca munkacsoport létrehozását kezdeményezte. A tervek szerint a jogszabály-módosításokat megalapozó javaslatokat a szakmai munkacsoportnak 2011. második félévében kellett kidolgoznia, a módosítására azonban jelen jelentésem írásba foglalásáig nem került sor. 
11/ A Gyvt. 58. § (2) bekezdése alapján a speciális gyermekotthonban vagy a gyermekotthon speciális csoportjában a gyermek teljes körű ellátásának időtartama csak kivételesen indokolt esetben haladhatja meg a két évet. A törvény és a végrehajtási szabályok nem rendelkeznek arról, hogy a gondozási hely megváltoztatása esetén ezen időtartam mikor kezdődik. Ebből következően a gondozási hely megváltoztatásáról döntő gyámhivatalok a törvényi rendelkezést eltérően értelmezhetik és gyakorlatuk sem lehet egységes.
Megállapítottam, hogy a jogi szabályozás hiányosságából eredő eltérő jogértelmezés és gyakorlat visszásságot okoz a jogállamiság elvéből eredő jogbiztonság követelményével összefüggésben.
12/ Az intézmény igazgatója jelezte az ifjúsági pszichiátriai ellátás hiányosságait. Az e tárgykörben folytatott vizsgálataimat10 lezáró jelentésekben – az ellátórendszer hiányossága tekintetében – az egészséghez fűződő és az egészségügyi ellátáshoz való jogokkal összefüggő visszásságot állapítottak meg. Az AJB 1298/2011. számú jelentésben felkértem a tárca minisztert, hogy tegyen határozott és összehangolt lépéseket a gyermekpszichiátriai fekvőbeteg- és sürgősségi ellátáshoz való hozzáférés jelenlegi hiányának megszüntetése érdekében. Kértem, továbbá, hogy tegyen intézkedéseket a gyermekpszichiáterek számának növelését eredményező feltételrendszer kialakítása, a jelzett szakterület hiányszakmává minősítése érdekében.
Jelen vizsgálatom tapasztalatai alapján, a gyermeki jogok védelméért felelős ombudsmanként, elengedhetetlennek tartom felhívni az emberi erőforrások miniszterének figyelmét a jelzett intézkedések haladéktalan megkezdésének szükségességére és jelentőségére.

Összegzés
A speciális gyermekotthonba a súlyos személyiségfejlődési zavarokkal küzdő, illetve súlyos pszichotikus vagy neurotikus tüneteket mutató, speciális szükségletű gyermekek helyezhetők. Az NM rendelet 126. § (3) bekezdése rögzíti a speciális gyermekotthon feladatkörét, amelybe beletartozik a gyermekről való gondoskodás, szocializáció, reszocializáció, habilitáció és rehabilitáció is, ha a speciális gondozás más gondozási helyen nem biztosítható, illetve ha a gyermeknek a speciális gondozást nem igénylő gondozott gyermekektől való külön elhelyezése szükséges, és állapota nem indokolja a szociális bentlakásos intézményben való elhelyezését, vagy elhelyezése férőhely hiányában nem lehetséges.
A gyermekek állapota e feladatok ellátásakor indokolhatja felnőtt állandó jelenlétét. Elfogadhatatlan ugyanakkor minden egység folyamatos kulcsra zárása, továbbá, hogy a gondozott gyermekek csak a késő délutáni órákban mehessenek lakóhelyiségükbe, ott csak különleges alkalmakkor étkezhessenek, egyedül még az intézmény területén belül is csak ritka kivétellel közlekedhessenek. A befogadás, a jutalmazási és büntetési rendszer, a kapcsolattartás intézményi szabályai, az Aszódi Javítónevelő Intézet iskolájával való „együttműködés” is inkább a javítóintézeti rendtartás szabályaira emlékeztet. Az, hogy gyermekfelügyelői beosztásban vagyonőr és rendőr is dolgozik, a csoportokhoz rendészek is tartoznak, ugyancsak a javítóintézeti/büntetés-végrehajtási jelleget erősíti.
Utalni kívánok a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni egyezmény fakultatív jegyzőkönyvének kihirdetéséről szóló 2011. évi CXLIII. törvény 4. cikk (2) bekezdésére, amely leszögezi, hogy „a szabadságelvonás mindennemű fogva tartást vagy bebörtönzést jelent, valamint egy személy elhelyezését olyan állami vagy magántulajdonú, őrizetbe vételi környezetben, amelyet az illető valamilyen bírói, közigazgatási vagy más hatóság utasítására önként nem hagyhat el.”
A rácsozat, a szögesdróttal körülvett sportudvar otthont nyújtó ellátásra álláspontom szerint nem alkalmas, és inkább hasonlít egy fogvatartási helyre, mint gyermekotthonra. A törvényben meghatározott feladatok ellátásával ellentétes, hogy az intézmény pedagógiai módszerek helyett az engedély nélküli eltávozást szögesdróttal, rácsokkal és elektronikus zárakkal kívánja megakadályozni.

Intézkedéseim
A vizsgálat során feltárt alapvető jogokkal összefüggő visszásságok orvoslása és jövőbeni megelőzése érdekében
1. az Ajbt. 37. §-a alapján felkérem
a) az építésügyért felelős minisztert, hogy – az emberi erőforrások minisztere szakmai javaslatának figyelembe vételével – fontolja meg a biztonsági elkülönítők kialakítására vonatkozó építésügyi szabályok megalkotását;
b) az emberi erőforrások miniszterét fontolja meg
– a Gyvt. 58. § (2) bekezdésében foglalt időtartam kiegészítését oly módon, hogy egyértelművé váljon, ha a gyermek korábbi, speciális otthoni elhelyezését a gyámhivatal megváltoztatja és új gondozási helyéül a hatóság ugyancsak speciális ellátást nyújtó más intézményt jelöl ki, a gondozási helyeken töltött idő együttesen, vagy külön számítandó-e,
– annak jogszabályban való rögzítését, hogy a hivatásos gyám milyen időközönként köteles személyesen találkozni gyámoltjával,
– a nevelési felügyelet szabályainak felülvizsgálat;
2. az Ajbt. 31. § (1) bekezdése alapján felkérem:
a) az emberi erőforrások miniszterét, hogy
– haladéktalanul tegyen eleget a Gyvt. 104. § (1) bekezdésében foglalt kötelezettségének, annak eredményéhez képest tegye meg a szükséges intézkedéseket,
– gondoskodjon az intézmény valós állapotokat tükröző alapító okiratának jóváhagyásáról,
– tájékoztasson a speciális szükségletű gyermekek problématípus szerint elkülönített elhelyezésével kapcsolatos tervezett intézkedéseiről;
b) a Pest Megyei Kormányhivatal Szociális és Gyámhivatalának vezetőjét, hogy tájékoztasson a speciális gyermekotthon ellenőrzése elhalasztásának okáról, az ellenőrzés tervezett időpontjáról;
3. Az Ajbt. 32. § (1) bekezdése alapján a gyermekotthon igazgatójánál kezdeményezem:
– intézkedjen a szakmai program, a házirend és a tájékoztató füzet tartalmának felülvizsgálatáról, a dokumentumok alapjogokat sértő rendelkezéseinek módosításáról,
– intézkedjen a házirend – a gyermekek számára jól látható helyen való – kifüggesztéséről, 
– a látogatók fogadására alkalmas helyiség kialakításáról.

Budapest, 2012. június 11.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.

1. számú melléklet: Az alkalmazott jogszabályok

1991. évi LXIV. törvény a Gyermekek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény kihirdetéséről (Gyermekjogi Egyezmény)
18. cikk. 2. Az Egyezményben említett jogok biztosítása és előmozdítása érdekében a részes államok megfelelő segítséget nyújtanak a szülőknek és a gyermek törvényes képviselőinek a gyermek nevelésével kapcsolatban reájuk háruló felelősség gyakorlásához, és gondoskodnak gyermekjóléti intézmények, létesítmények és szolgálatok létrehozásáról.

1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról (Kt.)
11. § (1) A tanuló joga különösen, hogy n) magántanuló legyen, továbbá, hogy kérje a tanórai foglalkozásokon való részvétel alóli felmentését;
52. § (13) Az e törvény 120. §-ának (1) bekezdése alapján, vagy súlyos betegsége miatt magántanulóként tanulmányokat folytatók egyéni foglalkozás keretében történő felkészítésére az iskolának tanulónként a kötelező és a nem kötelező tanórai foglalkozás megszervezésére rendelkezésre álló órakereten felül - átlag - heti tíz óra áll a rendelkezésre. Az időkeret az egyes hetek és tanulók között átcsoportosítható.
66. § (1) A tanuló (magántanuló) az iskolával tanulói jogviszonyban áll. A tanulói jogviszony felvétel vagy átvétel útján keletkezik. A felvétel és az átvétel jelentkezés alapján történik. A felvételről vagy átvételről az iskola igazgatója dönt a 42. § (1)-(2) bekezdésében és a 46-47. §-ban meghatározottak alapján. Általános iskolában felvételi vizsga nem szervezhető.
120. § (1) Ha a sajátos nevelési igényű tanuló, illetve a beilleszkedési, tanulási nehézséggel, magatartási rendellenességgel küzdő tanuló szakértői vélemény alapján - tanulmányait magántanulóként folytatja, illetve- a szülő otthoni ellátás keretében tesz eleget a fejlesztő felkészítésben való részvételi kötelezettségének, az önkormányzati feladatellátás keretében, a szakértői véleményben megjelölt szakember biztosításáról - külön jogszabályban meghatározottak szerint - az iskolának, a fejlesztő felkészítést nyújtó, illetve a szakértői véleményt készítő intézménynek kell gondoskodnia.

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvt.)
9. § (1) Az átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermek joga különösen, hogy életkorához, egészségi állapotához, fejlettségéhez, valamint egyéb szükségleteihez igazodóan. […]i) személyes kapcsolatait ápolhassa […]
11/A. § (1) A gyermekjogi képviselő ellátja a gyermekvédelmi gondoskodásban részesülő gyermek e törvényben meghatározott jogainak védelmét, és segíti a gyermeket jogai megismerésében és érvényesítésében, valamint kötelességei megismerésében és teljesítésében. A gyermekjogi képviselő kiemelt figyelmet fordít a különleges vagy speciális ellátást igénylő gyermek védelmére.
45. § (1) A gyermekek átmeneti gondozása keretében - kivéve, ha a gyermek átmeneti gondozását családok átmeneti otthona biztosítja - a gyermek testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődését elősegítő, az életkorának, egészségi állapotának és egyéb szükségleteinek megfelelő étkeztetéséről, ruházattal való ellátásáról, mentálhigiénés és egészségügyi ellátásáról, gondozásáról, neveléséről, lakhatásáról (a továbbiakban: teljes körű ellátás) kell gondoskodni.
53. § (1) Otthont nyújtó ellátás keretében biztosítani kell az ideiglenes hatállyal elhelyezett, az átmeneti és a tartós nevelésbe vett gyermek számára  a) a 45. § (1) bekezdése szerinti teljes körű ellátást […] (2) Az otthont nyújtó ellátás keretében […] b) speciális ellátást kell biztosítani ba) a súlyos személyiségfejlődési zavarokkal küzdő, illetve súlyos pszichotikus vagy neurotikus tüneteket mutató (a továbbiakban együtt: súlyos pszichés tüneteket mutató) gyermek, bb) a súlyos beilleszkedési zavarokat vagy súlyos antiszociális magatartást tanúsító gyermekkorú elkövető (a továbbiakban: súlyos disszociális tüneteket mutató) [a ba) és a bb) pont a továbbiakban együtt: súlyos pszichés vagy disszociális tüneteket mutató gyermek], bc) az alkohol, drog és egyéb pszichoaktív szerekkel küzdő (a továbbiakban: pszichoaktív szerekkel küzdő) gyermek számára. (3) A speciális ellátás kiterjed a gyermek korához, állapotához és szükségleteihez igazodó oktatásra, szakképzésre, foglalkoztatásra, valamint ápolására, szocializációjára és reszocializációjára, továbbá habilitációs és rehabilitációs kezelésére is.
58. § (1) A speciális gyermekotthon vagy a gyermekotthon speciális csoportja az ideiglenes hatállyal elhelyezett, az átmeneti vagy tartós nevelésbe vett súlyos pszichés vagy disszociális tüneteket mutató, illetve pszichoaktív szerekkel küzdő gyermekeknek nyújt gondoskodást, szocializációt és reszocializációt, valamint habilitációt és rehabilitációt. (2) A speciális gyermekotthonban vagy a gyermekotthon speciális csoportjában a gyermek teljes körű ellátásának időtartama csak kivételesen indokolt esetben haladhatja meg a két évet. (3) A speciális gyermekotthon a szükséges személyi és tárgyi feltételek megléte esetén bentlakásos ellátás keretében végezheti a megyei, fővárosi gyermekvédelmi szakértői bizottság felkérésére a gyermek személyiségvizsgálatát.
81/A. § (1) Ha az ideiglenes hatállyal elhelyezett, átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermek egészségi vagy pszichés állapota következtében saját vagy mások életét, egészségét közvetlenül veszélyeztető magatartást tanúsít és ez csak teljes körű ellátásának azonnali, zárt körülmények közötti felügyeletével hárítható el, a speciális gyermekotthon vezetője a gyermeket személyes szabadságában korlátozhatja. (2) Az (1) bekezdés szerinti korlátozás keretében a gyermek a speciális gyermekotthon területét nem hagyhatja el, illetve köteles a gyermekotthon vezetője által kijelölt helyiségekben tartózkodni. A korlátozás elrendeléséről a speciális gyermekotthon vezetője haladéktalanul, de legkésőbb harminchat órán belül értesíti a gyermekjogi képviselőt, a megyei, fővárosi gyermekvédelmi szakértői bizottságot, valamint a gyámhivatalt. (3) A gyámhivatal értesítésével egyidejűleg a speciális gyermekotthon vezetője kezdeményezi a 4. § (3) bekezdésében meghatározott eljárással érintett ideiglenes hatállyal elhelyezett gyermek, az átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermek nevelési felügyeletének elrendelését, ha előreláthatólag a személyes szabadság korlátozása negyvennyolc órát meghaladóan szükséges. A gyámhivatali határozat meghozataláig elsősorban a gyermek kivizsgálására, a veszélyeztető magatartás megszüntetésére, illetve a gyors állapotromlás megelőzésére kell törekedni.
81/B. § (1) A gyámhivatal hivatalból vagy kérelemre a) a speciális gyermekotthonban elhelyezett átmeneti vagy tartós nevelésbe vett, b) a 4. § (3) bekezdésében meghatározott eljárással érintett ideiglenes hatállyal elhelyezett gyermek, továbbá a 77. § (1) és a 80. § (1)-(2) bekezdésében meghatározott átmeneti vagy tartós nevelésbe vételi eljárással érintett speciális szükségletű gyermek nevelési felügyeletét rendeli el, ha a gyermek egészségi vagy pszichés állapotának zavara következtében olyan magatartást tanúsít, amely - saját vagy mások életére, testi épségére - jelentős veszélyt jelenthet, illetve közvetlen és súlyos veszélyt jelent, feltéve, hogy ez csak zárt körülmények között biztosított teljes körű ellátással, kivizsgálással és terápiával hárítható el. (2) A nevelési felügyelet időtartama nem haladhatja meg a két hónapot. (3) A gyámhivatal a nevelési felügyelet céljának elősegítése érdekében elrendelheti, hogy az (1) bekezdésben meghatározott gyermek a) a speciális gyermekotthon meghatározott helyiségeiben tartózkodjék, b) meghatározott ideig hozzátartozóival a kapcsolattartását csak korlátozott módon gyakorolhatja, c) a gyám (hivatásos gyám) egyetértésével meghatározott gyógykezelésnek vagy gyógyító eljárásnak vesse alá magát. (4) A gyámhivatal a határozathozatal előtt - a gyermek állapotát figyelembe véve - meghallgatja a gyermeket, törvényes képviselőjét, a gyermekjogi képviselőt, a gyámi tanácsadót, a speciális gyermekotthon vezetőjét, valamint kikéri a megyei, fővárosi gyermekvédelmi szakértői bizottság véleményét. A meghallgatást szükség esetén a gyámhivatal hivatalos helyiségén kívül is meg lehet tartani. (5) A gyámhivatal a nevelési felügyelet kérdésében a megyei, fővárosi gyermekvédelmi szakértői bizottság véleményétől csak kivételesen indokolt esetben térhet el. (6) A gyámhivatal a gyermek nevelési felügyeletéről 8 napon belül határoz. (7) A gyámhivatal a nevelési felügyeletet szükség szerint, de legalább havonta felülvizsgálja a megyei, fővárosi szakértői bizottság véleménye alapján.
81/C. § (1) A gyámhivatal nevelési felügyeletet elrendelő vagy azt felülvizsgáló határozata ellen fellebbezésnek helye nincs. A gyámhivatal a határozatát - annak közlésétől számított három napon belül - felülvizsgálat végett a bíróságnak megküldi. (2) A bíróság nemperes eljárásban, a határozat megküldésétől számított tizenöt napon belül határoz a nevelési felügyelet fenntartásáról vagy megszüntetéséről. (3) Ha e törvényből, illetve az eljárás nemperes jellegéből más nem következik, a bírósági eljárásban a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) szabályait megfelelően kell alkalmazni. (4) A bírósági eljárásban biztosítani kell a gyermek megfelelő képviseletét. A gyermek képviseletére a gyermekjogi képviselő is jogosult. Ha a gyermeknek az eljárás során nincs képviselője, részére a bíróság ügygondnokot rendel ki. (5) A bírósági eljárásban hozott érdemi határozat ellen fellebbezésnek helye nincs.
81/D. § A nevelési felügyelet megszűnik a bíróság erre irányuló döntése alapján, a meghatározott idő elteltével, továbbá hivatalból vagy - a gyermek, a gyermekjogi képviselő, a gyermekotthon vezetője általi - kérelemre. A nevelési felügyelet megszüntetése iránti eljárás során minden esetben ki kell kérni a megyei, fővárosi gyermekvédelmi szakértői bizottság véleményét.
82. § (1) A gyámhivatal az ideiglenes hatállyal elhelyezett, az átmeneti és tartós nevelésbe vétel iránti eljárással érintett gyermek gondozási helyét - a gyermek és az átmeneti nevelésbe vett gyermek szülőjének meghallgatása után - a (6) bekezdésben meghatározott megyei, fővárosi gyermekvédelmi szakértői bizottság, valamint a 132. § (1) bekezdésében meghatározott szerv vagy személy szakvéleményének segítségével határozza meg.
83. § (1) A gyámhivatal a nevelésbe vétel évenkénti - a három éven aluli gyermek esetében félévenkénti - felülvizsgálata során dönt az egyéni elhelyezési terv fenntartásáról vagy módosításáról, illetve a gyermek gondozási helyének esetleges megváltoztatásáról, melyhez szükség szerint kikéri a megyei, fővárosi gyermekvédelmi szakértői bizottság véleményét.
84. § (2) Gyámi feladatokat lát el a nevelőszülő - feltéve, ha a gyámságot vállalja - továbbá a gyermekotthon vezetője. A minisztérium speciális gyermekotthonának vezetője az otthonban elhelyezett gyermekek gyámjául nem rendelhető.
101. § (1) A miniszter ellátja a gyermekek védelmét biztosító feladatok ágazati irányítását. […] h) gondoskodik az országos gyermekvédelmi szakértői bizottság működéséről,
104. § (1) A gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltató tevékenységet ellátó állami és nem állami intézmény fenntartója a) dönt az intézmény alapító okiratáról, gazdálkodási köréről, átszervezéséről, megszüntetéséről, tevékenységi körének módosításáról, nevének megállapításáról, […]. d) jóváhagyja az intézmény szervezeti és működési szabályzatát, szakmai programját, e) ellenőrzi és évente egy alkalommal értékeli a szakmai munka eredményességét, a szakmai program végrehajtását, valamint a gazdálkodás szabályszerűségét és hatékonyságát, (2) Az állami és nem állami intézmény fenntartója a szervezeti és működési szabályzat jóváhagyását akkor tagadhatja meg, ha az jogszabályt sért. A szakmai program jóváhagyását akkor tagadhatja meg, ha az nem felel meg az e törvényben, valamint a szakmai jogszabályokban előírt követelményeknek.

2011. évi CXLIII. törvény a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni egyezmény fakultatív jegyzőkönyvének kihirdetéséről 
4. cikk. 2. 2. A jelen jegyzőkönyv alkalmazásában a szabadságelvonás mindennemű fogva tartást vagy bebörtönzést jelent, valamint egy személy elhelyezését olyan állami vagy magántulajdonú, őrizetbe vételi környezetben, amelyet az illető valamilyen bírói, közigazgatási vagy más hatóság utasítására önként nem hagyhat el.

149/1997. (IX. 10.) Korm. Rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer.)
30/E. § (1) A kapcsolattartás szabályozása során figyelemmel kell lenni a gyermek családi kapcsolatainak ápolásához való jogára, a gyermek véleményére, mindenekfelett álló érdekére, a gyermekjóléti alapellátás, gyermekvédelmi szakellátás igénybevételének okára, a kapcsolattartásra jogosult magatartására, körülményeire.
30/H. § (1) Az átmeneti nevelésbe vétel és különösen indokolt esetben a tartós nevelésbe vétel elrendelésével, illetve felülvizsgálatával egyidejűleg - a gyermek és lehetőség szerint a szülő véleményét figyelembe véve - a gyámhivatal a) hivatalból szabályozza a gyermek szüleivel, nagyszüleivel, testvéreivel való kapcsolattartását, és ennek keretében aa) meghatározza a kapcsolattartás formáját, gyakoriságát, időtartamát, ab) dönt a gyermek gondozási helyén történő meglátogatásáról, vagy ha annak feltételei fennállnak, az elvitel formájában történő kapcsolattartásról, ac) a gyermek biztonsága érdekében felügyelt kapcsolattartást rendelhet el, meghatározva a kapcsolattartás helyszínét és kijelölve a felügyeletet biztosító szakembert, így különösen a nevelőszülői tanácsadót, a gyermekotthon családgondozóját, a nevelőszülői hálózatot működtető családgondozóját, a gyermekvédelmi szakszolgálat gyámi, gondozói tanácsadóját, ad) meghatározza a kapcsolattartás egyéb formáit (levelezés, elektronikus levelezés, telefonkapcsolat, ajándékozás, csomagküldés), b) felhívja a szülő figyelmét, hogy ba) a gyermek családba való visszakerülésének feltétele a rendszeres kapcsolattartás, bb) a kapcsolattartás megvalósulásához rendkívüli gyermekvédelmi támogatást kérhet a települési önkormányzattól, c) felhívja a kapcsolattartásra jogosult és a kapcsolattartásra kötelezett figyelmét a kapcsolattartás elmaradására vonatkozó - írásban, elektronikus levélben, telefonon vagy szóban történő - kölcsönös értesítési kötelezettségükre, d) felhívja a gyám figyelmét, hogy jeleznie kell a gyámhivatalnak, ha a kapcsolattartás végrehajtása során közte és a kapcsolattartásra jogosult között vagy a kapcsolattartásra jogosult és a gyermek között vita keletkezik. (2) A gyámhivatal a kapcsolattartás szabályozására vonatkozó határozatában dönt a gyermeknek a gondozási helyéről legfeljebb két napra történő eltávozása és a két napnál hosszabb szabadsága gyám által történő engedélyezésének lehetővé tételéről vagy annak a gyermek érdekében történő mellőzéséről. (3) A gyermekvédelmi gondoskodás alatt álló gyermek gyámja - a gyermek érdekében és a gyermek testvéreivel való kapcsolat ápolása céljából, különösen, ha azt a gyermek is kéri - biztosíthatja, hogy a gyermek személyes kapcsolatait a 28. § (1) bekezdésben felsorolt személyeken kívül mással is ápolhassa. A gyám köteles jelezni a gyámhivatalnak, ha az ítélőképessége birtokában lévő gyermek és közte vita áll fenn a személyes kapcsolatok ápolása kérdésében. A gyám és a gyermek közötti vita esetén a gyámhivatal dönt.

259/2002. (XII. 18.) Korm. rendelet a gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltató tevékenység engedélyezéséről, valamint a gyermekjóléti és gyermekvédelmi vállalkozói engedélyről (Gymr.)
14. § (1) A működést engedélyező szerv gyermekjóléti szolgáltatás, gyermekek napközbeni ellátása és gyermekek átmeneti gondozása esetén legalább kétévente, otthont nyújtó ellátás, utógondozói ellátás és területi gyermekvédelmi szakszolgáltatás esetén pedig legalább évente ellenőrzi, hogy a szolgáltató (intézmény, hálózat) a jogszabályokban és a működési engedélyben foglaltaknak megfelelően működik-e. (2) A működést engedélyező szerv éves ellenőrzési tervet készít, amelyet minden év január 31-éig megküld a felügyeleti szervének és annak a hatóságnak, amelyet a 14/A. § (2) bekezdése alapján meg kell keresnie.

331/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet a gyermekvédelmi és gyámügyi feladat- és hatáskörök ellátásáról, valamint a gyámhatóság szervezetéről és illetékességéről (Gyszr.) 
14. § (1) A szociális és gyámhivatal ellenőrzési jogkörében legalább négyévenként ellenőrzi
a) a gyámhatóságok gyámügyi és gyermekvédelmi hatósági tevékenységének jogszerűségét, b) az egészségügyi szakfelügyelet kivételével a Nemzeti Család- és Szociálpolitikai Intézet vagy a kijelölt módszertani feladatokat ellátó intézmény, illetve az Országos Gyermekvédelmi Szakértői Névjegyzékbe felvett szakértő szükség szerinti bevonásával - a külön jogszabályban meghatározottak szerint - a gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók tevékenységét.

15/1998. (IV. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti és a gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről (NM rendelet)
74. § A szakellátás keretében az ideiglenes hatállyal elhelyezett, átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermek (a továbbiakban: gondozott gyermek) számára biztosítani kell az otthont nyújtó ellátást, illetve a szakellátást más okból igénylő gyermek teljes körű ellátását, valamint a fiatal felnőtt utógondozói ellátását, gondoskodni kell továbbá a területi gyermekvédelmi szakszolgáltatásról.
75. § (1) Az otthont nyújtó ellátásban részesülő gondozott gyermek számára a) teljes körű ellátást [Gyvt. 45. § (1) bekezdés] […] kell biztosítani. (2) A teljes körű ellátás keretében a gondozott gyermek számára a) lakhatási lehetőséget, valamint legalább a 76-82. §-okban meghatározott ellátást, továbbá b) testi, értelmi, érzelmi, erkölcsi fejlődését elősegítő, életkorának, egészségi állapotának és egyéb szükségleteinek megfelelő - a 83-84. §-okban meghatározott - nevelést, gondozást kell nyújtani.
76. § (1) A gondozott gyermek számára naponta, az életkornak megfelelő, legalább ötszöri, legalább egy alkalommal meleg, az egészséges táplálkozás követelményének megfelelő étkezést kell biztosítani, az energia- és tápanyagbeviteli, illetve élelmiszer-felhasználási ajánlásokat tartalmazó jogszabályban foglaltaknak megfelelően. A napi ötszöri étkezésre fordított költség összege naponta nem lehet kevesebb az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 2,4%-ánál.
77. § (1) A teljes körű ellátás részeként nyújtott ruházat gyermekenként legalább 6 váltás fehérneműt, valamint 3 váltás hálóruhát, továbbá az évszaknak megfelelő legalább 2 váltás hétköznapi (otthoni és utcai) felsőruhát és cipőt, valamint alkalmi és sportruházatot tartalmaz. A ruházattal kapcsolatos költségek éves összege nem lehet kevesebb az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 250%-ánál. (2) A ruházat tisztításáról, javításáról az ellátást nyújtó gondoskodik, amelybe olyan mértékben vonja be a gondozott gyermeket, amely életkorának megfelelően tőle elvárható. (3) Az ellátást nyújtó a gondozott gyermek szükségletei, valamint a ruházat elhasználódása szerint gondoskodik a ruházat beszerzéséről, illetve cseréjéről.
87. § (1) A kapcsolattartásra jogosult (a továbbiakban: hozzátartozó) és a gondozott gyermek kapcsolattartását a gyámhivatal határozata alapozza meg. Az ellátást nyújtó elősegíti a gondozott gyermeknek hozzátartozójával való folyamatos kapcsolattartását. (3) A kapcsolattartásra jogosult hozzátartozó kérelmére - kivéve, ha az ő tekintetében a gyámhivatal felügyelt kapcsolattartást rendelt el - az egy napra történő eltávozás és a két napnál nem hosszabb időtartamú szabadság alkalmankénti időpontját és módját a gyermekotthonnal, a gyermeket ellátó bentlakásos szociális intézménnyel (a továbbiakban: más bentlakásos intézmény) vagy a nevelőszülői hálózat működtetőjével történt előzetes megállapodás határozza meg a gyermek érdekének és a kapcsolattartásra jogosult lehetőségeinek figyelembevételével. A hozzátartozó köteles a gondozott gyermekért a megjelölt időpontban megjelenni, és őt a megadott időben visszavinni. (4) A gyermekotthon, más bentlakásos intézmény, valamint a nevelőszülői hálózat működtetője a gondozott gyermek, illetve a hozzátartozó kérésére indokolt esetben gondoskodik a gyermeknek a hozzátartozóhoz történő el- és visszakísérésről. A szülővel való kapcsolattartást elő kell segíteni abban az esetben is, ha a szülő előzetes letartóztatásban van, vagy szabadságvesztés büntetését tölti, feltéve, hogy ez megfelel a gyámhivatal döntésének. (5) A gondozott gyermeket a kapcsolattartásra jogosult hozzátartozója a gyámhivatal, illetve a bíróság döntésének megfelelően látogathatja a gondozás helyszínén. A kapcsolattartás megvalósulásáról a nevelőszülő és a gyermekotthon a 8. számú melléklet szerinti kapcsolattartási naplót vezeti. A látogatás alkalmával gondoskodni kell arról, hogy a gondozott gyermek és a hozzátartozó találkozására, valamint a látogatás alatti együttlétre kulturált formában és zavartalan körülmények között kerüljön sor. (6) A levelezés és a telefonkapcsolat lehetőségének biztosítása során az ellátást nyújtó a levéltitokhoz, illetve a magántitokhoz való jog biztosításával jár el. (7) A hozzátartozó a kapcsolattartás során köteles az ellátást nyújtó személlyel, illetve az ellátást nyújtó intézmény munkatársaival a gondozott gyermek érdekét szolgáló módon együttműködni, és az intézmény házirendjét betartani. (8) Ha a kapcsolattartás végrehajtása során a kapcsolattartásra jogosult és a gyermek vagy a kapcsolattartásra jogosult és a gyám között vita keletkezik, a gyám köteles azt jelezni a gyámhivatalnak.
88. § (1) Az ellátást nyújtó a kapcsolattartás során folyamatosan tájékoztatja a hozzátartozót a gondozott gyermek neveléséről, fejlődéséről és a vele kapcsolatos fontosabb eseményekről. (2) A gondozott gyermek továbbtanulásának, képzésének, életpályájának kijelölése előtt a gyám kikéri a szülő véleményét. (3) A gondozott gyermek és a hozzátartozó kapcsolattartásának alakulásáról, a szülőnek az ellátást nyújtóval való együttműködéséről a) a gyermekotthon rendszeresen - de legalább félévente - írásban tájékoztatja a gyámhivatalt, b) a hivatásos gyám legalább félévente írásban tájékoztatja a gyámhivatalt, c) a nevelőszülő folyamatosan beszámol a szakszolgálatnak, hivatásos gyámnak, illetve megkeresésre a gyámhivatalnak, feltéve, hogy a hozzátartozóval közvetlen kapcsolatot tart. (4) Az ellátást nyújtó jelzi a gyámhivatalnak, ha megítélése szerint a hozzátartozó a kapcsolattartás során a gondozott gyermek személyiségfejlődését hátrányosan befolyásolja, illetve ha kapcsolattartási jogával a gondozott gyermek vagy az ellátást nyújtó sérelmére visszaél.
89. § (1) A gondozott gyermek érdekében - a családjával való kapcsolat ápolása céljából - a gyermekotthon, a nevelőszülői hálózat működtetője és a szakszolgálat, továbbá - a családnak a gyermek visszafogadására alkalmassá tétele céljából - a szakszolgálat családgondozója együttműködik a gyermek szülőjével és az illetékes gyermekjóléti szolgálat családgondozójával. A családgondozást a gyermekvédelmi nyilvántartás XX. számú adatlapja alapján kell megtervezni. (2) A családgondozó a gyermek befogadását követően két hónapon belül személyesen felkeresi a gyermek egyéni elhelyezési tervében megjelölt szülőt vagy más hozzátartozót, valamint az illetékes gyermekjóléti szolgálatot. A nevelésbe vétel időtartama alatt a családgondozó folyamatosan kapcsolatot tart az illetékes gyermekjóléti szolgálattal. (3) A családgondozó feladata különösen a) a gondozott gyermek és családja közötti folyamatos és egymás elfogadására irányuló kapcsolat elősegítése, szükség esetén javaslattétel a kapcsolattartás formájának, helyszínének és időtartamának megváltoztatására, b) a gondozott gyermek felkészítése a családdal való találkozásra, szükség esetén a gyermeknek a kapcsolattartás helyszínére kísérése, és ha a gyermek és a szülő közötti kapcsolat helyreállításához szükséges, a találkozáson való részvétel, c) az okok mielőbbi felderítése és azoknak a gondozott gyermekkel való közlése, ha a szülő nem jelentkezik a szokásos módon és időben, d) a gondozott gyermek felkészítése a családba való visszakerülésre, e) a hazakerülést követő teendők és életvitel - a gondozott gyermekkel és a szülőkkel közös - megtervezése.
112. § (1) A gyermekotthon belső életének rendjét, a gyermek, fiatal felnőtt jogai gyakorlásának és kötelességei teljesítésének szabályait a házirend tartalmazza. A házirendben kell megállapítani különösen (3) A házirend egy példányát a gyermekotthonban jól látható helyen ki kell függeszteni.
124. § (1) A gyermekotthonnak legalább 12, de legfeljebb 40 fő ellátására alkalmasnak kell lennie. (2) A gyermekotthonban a gondozott gyermek nevelését, gondozását a szakmai programban meghatározott elvek szerint kialakított kisközösségekben (a továbbiakban: csoport) kell biztosítani. Egy csoportban legfeljebb 12 fő helyezhető el, kivéve a 126. § (5) bekezdésében, a 128. § (1) bekezdésében és a 128/A. § (2)-(4) bekezdésében foglalt eseteket. (3) A csoport kialakításánál figyelemmel kell lenni arra, hogy a csoportok nemek és életkorok szerint vegyes összetételűek legyenek, kivéve, ha ez nem szolgálja a gondozott gyermek egészséges személyiségfejlődését. Testvéreket csak kivételesen indokolt esetben lehet különböző csoportban elhelyezni. A kiskorú elhelyezését, valamint az utógondozói ellátásban részesülő szülők és gyermekük együttes elhelyezését - a 128. § (4) bekezdésének c) pontjában foglaltak figyelembevételével - erre a célra kialakított helyiségben kell biztosítani. (4) A csoport számára - a 128. § (2) bekezdésében meghatározott kivételekkel - önálló lakóteret kell biztosítani, amely hálószobákból, közös nappali szobából, konyha/étkezőből, valamint fürdőszobából és nemenkénti WC helyiségekből áll, továbbá a mindennapi életvitelhez szükséges bútorokkal, berendezési tárgyakkal, eszközökkel felszerelt. Egy hálószobában legfeljebb 4 gondozott gyermek helyezhető el. A minimálisan biztosítandó lakóterület-igényt a 6. számú melléklet tartalmazza. (5) A gondozott gyermek személyes használati tárgyait és ruházatát a csoport lakóterében, társaiétól elkülönítetten kell elhelyezni. (6) A több csoport elhelyezésére szolgáló gyermekotthonban ki kell alakítani a) sportolásra alkalmas termet, illetve udvart, b) látogatók fogadására alkalmas helyiséget, c) a terápiás célú foglalkozásokhoz (pszichológiai, gyógypedagógiai), korrepetáláshoz szükséges csoportszobát. (7) A gyermekotthoni csoportban a gondozott gyermekekkel foglalkozó munkatársak (nevelő, gyermekfelügyelő, gondozó) számára a csoport lakóteréhez kapcsolódó önálló helyiséget kell biztosítani, ahol a gyermekkel szükségessé váló egyéni beszélgetéseket lefolytathatja, adminisztrációs feladatait végezheti, és éjszaka tartózkodhat. (8) A befogadó gyermekotthonban a csoportok számától függetlenül ki kell alakítani a (6) bekezdés b) és c) pontjában megjelölt helyiségeket. A szakszolgálat keretében működő befogadó gyermekotthonban a csoport elhelyezésére szolgáló lakótérben nem kell konyhát/étkezőt kialakítani, amennyiben az elhelyezést biztosító épületben a gyermekek étkeztetése megoldható. (9) Az utógondozói ellátásban részesülő fiatal felnőtt számára külső férőhelyen biztosított lakhatás esetében a gyermekotthon, utógondozó otthon vezetője lakásbérleti szerződést köt az ingatlan tulajdonosával. A külső férőhelynek száraznak, világosnak, jól fűthetőnek kell lennie, és rendelkeznie kell a mindennapi életvitelhez szükséges alapvető berendezési, valamint használati tárgyakkal. A minimálisan biztosítandó lakóterület-igényt a 6. számú melléklet tartalmazza. 
125. § (7) A speciális gyermekotthonban, illetve gyermekotthon speciális csoportjában a gondozott gyermekek elhelyezésére szolgáló lakótérre a 124. § (4) bekezdésében foglaltak, a munkatársak számára biztosítandó önálló helyiségre vonatkozóan a 124. § (7) bekezdésében foglaltak az irányadók. 
126. § (1) A speciális gyermekotthon a szakellátás keretében a) a súlyos pszichés tüneteket mutató, b) a súlyos disszociális tüneteket mutató, c) a pszichoaktív szerekkel küzdő 12. életévét - kivételesen indokolt esetben 10. életévét - betöltött gondozott gyermek számára kötelezően ellátandó alapfeladatként a gyermek állapotához igazodó speciális ellátást biztosít. (2) A speciális gyermekotthonban legfeljebb 40 fő helyezhető el. (3) A speciális gyermekotthon vagy a gyermekotthon speciális csoportja feladatkörébe tartozik a gyermekről való gondoskodás, szocializáció, reszocializáció, habilitáció és rehabilitáció is, ha a speciális gondozás más gondozási helyen nem biztosítható, illetve ha a gyermeknek a speciális gondozást nem igénylő gondozott gyermekektől való külön elhelyezése szükséges, és állapota nem indokolja a szociális bentlakásos intézményben való elhelyezését, vagy elhelyezése férőhely hiányában nem lehetséges. (4) A gondozott gyermek elhelyezéséről az (1) bekezdésben meghatározott problématípusok szerint elkülönítetten kell gondoskodni. (5) A speciális ellátást igénylő gondozott gyermekek közül legfeljebb 8 helyezhető el egy csoportban. A csoportban csak azonos nemű gyermekek helyezhetők el. (6) A speciális gyermekotthonban, illetve gyermekotthon speciális csoportjában egy hálószobában legfeljebb 4 gondozott gyermek helyezhető el. (7) A speciális gyermekotthonban, illetve gyermekotthon speciális csoportjában a gondozott gyermekek elhelyezésére szolgáló lakótérre a 124. § (4) bekezdésében foglaltak, a munkatársak számára biztosítandó önálló helyiségre vonatkozóan a 124. § (7) bekezdésében foglaltak az irányadók. (8) A speciális gyermekotthonban a gyermekcsoportok számától függetlenül ki kell alakítani a 124. § (6) bekezdésének b) és c) pontjában meghatározott helyiségeket. (9) A speciális gyermekotthonban ki kell alakítani olyan, a lakótérhez kapcsolódó, de attól zárhatóan elválasztott, önálló lakószobából, fürdőszobából és WC-ből álló biztonsági elkülönítőt, amelyben a Gyvt. 81/A. §-ának (1) és (2) bekezdése, valamint a Gyvt. 81/B. §-ának (3) bekezdése alapján személyes szabadságában korlátozott átmeneti vagy tartós nevelésbe vett (a továbbiakban: nevelésbe vett) gyermek tartózkodhat. A biztonsági elkülönítőt úgy kell kialakítani, hogy az abban tartózkodó nevelésbe vett gyermek magában kárt ne tehessen. (10) Amennyiben a speciális gyermekotthon a Gyvt. 58. §-ának (3) bekezdése alapján bentlakásos ellátás keretében a nevelésbe vett gyermek személyiségvizsgálatát végzi, biztosítani kell a vizsgálandó gyermeknek a speciális gyermekotthonban lévő többi gyermektől elkülönítetten történő elhelyezésének lehetőségét.
126/A. § (1) A Gyvt. 81/A. §-ának (1) bekezdésében körülírt magatartást tanúsító gondozott gyermek személyes szabadságának korlátozását a felügyeletét ellátó munkatárs vagy az intézmény pszichológusa vagy orvosa kezdeményezésére a speciális gyermekotthon vezetője, illetve annak távollétében az ügyeletes vezető írásban rendelheti el, kijelölve a helyiséget, ahol a gondozott gyermeknek tartózkodnia kell. (2) A személyes szabadság korlátozásának elrendeléséről, valamint annak okáról a speciális gyermekotthon vezetője a Gyvt. 81/A. § (2) bekezdésben megjelölteken kívül tájékoztatja a gondozott gyermeket is. A speciális gyermekotthon vezetője biztosítja, hogy a gyermekjogi képviselő a személyes szabadságában korlátozott gyermekkel találkozhasson, ügyében tájékozódjon. (3) Amennyiben a személyes szabadság korlátozása során a speciális gyermekotthon vezetője a gondozott gyermek tartózkodási helyeként a biztonsági elkülönítőt jelöli ki, a személyes szabadság korlátozásának elrendelésével egyidejűleg intézkedni kell a gondozott gyermek haladéktalan orvosi vizsgálatáról. (4) A gondozott gyermek a biztonsági elkülönítőben az orvos által szükségesnek tartott ideig, de legfeljebb 24 óráig tartózkodhat. Amennyiben a gondozott gyermek magatartása ezt követően sem rendeződik, kezelését fekvőbeteg-ellátó intézményben kell folytatni. (5) Személyes szabadsága korlátozásának időtartama alatt a gondozott gyermek nem hagyhatja el a speciális gyermekotthon területét, illetve köteles a speciális gyermekotthon vezetője által kijelölt helyiségben - szükség szerint a biztonsági elkülönítőben - tartózkodni. (6) A nevelési felügyelet alatt a speciális gyermekotthon vezetője gondoskodik a Gyvt. 81/B. § (3) bekezdésén alapuló gyámhivatali határozatban foglaltak végrehajtásáról.
129/A. § (1) Az Országos Gyermekvédelmi Szakértői Bizottság (a továbbiakban: országos bizottság) feladata a) szakvéleményt készíteni a nevelésbevételi eljárás, illetve a gondozási hely megváltoztatására irányuló eljárás során, ha a gyermek gondozási helyeként a megyei, fővárosi gyermekvédelmi szakértői bizottság (a továbbiakban: megyei bizottság), illetve a gondozási hely megváltoztatását javasoló szerv vagy személy a gyermek gondozási helyeként a Minisztérium gyermekotthonát javasolja, b) felülvizsgálni a megyei bizottságnak a gyermek gondozási helyének meghatározása tárgyában született szakvéleményét, ha azt az érdemi határozat elleni fellebbezési eljárásban kérték, c) a gyámhivatal felkérésére szakvéleményt készíteni az új elhelyezési tervhez a Gyer. 106. § (4) bekezdésében foglaltak szerint. (2) Az országos bizottság szakvéleménye tartalmazza, hogy a gyermek állapota igényli-e a Minisztérium gyermekotthonában történő elhelyezését, továbbá az egyéni elhelyezési terv elkészítésére, illetve annak módosítására vonatkozó javaslatot. (3) Az országos bizottság különösen annak a speciális ellátást igénylő gyermeknek javasolja a Minisztérium gyermekotthonában történő elhelyezését, aki a) súlyos neurotikus, pszichotikus állapota, b) súlyos erőszakos cselekmények elkövetése, c) pszichoaktív szerek használata miatt olyan különleges szakértelmet igénylő terápiára szorul, amelyet a lakóhelyén, gondozási helyén nem tudnak biztosítani a számára, illetve akinek kiemelése eddigi környezetéből a saját érdekében feltétlenül indokolt.
130. § (1) A Minisztérium országos illetékességgel speciális gyermekotthonokat működtet. (2) A Minisztérium gyermekotthonának működésére a speciális gyermekotthonra vonatkozó rendelkezéseket a 131-135. §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
131. § (1) A Minisztérium gyermekotthona annak a 12. - kivételesen indokolt esetben 10. - életévét betöltött gondozott gyermeknek biztosít speciális ellátást, akinek gondozási helyéül a gyámhivatal az országos bizottság szakvéleménye alapján - a Minisztérium gyermekotthonát jelölte meg. (2) A Minisztérium gyermekotthona a speciális ellátás keretében a gyermek állapotához, szükségleteihez igazodó terápiát nyújt azon gyermek számára, aki a) súlyos neurotikus, illetve pszichotikus állapota, vagy b) súlyos erőszakos cselekmények elkövetése, vagy c) pszichoaktív szerek rendszeres használata, vagy d) szerzett immunhiányos tünetegyüttesben való megbetegedése miatt különleges szakértelmet igénylő terápiára szorul. (3) A gyermekek elhelyezéséről a (2) bekezdésben meghatározott problématípusok szerint elkülönítetten kell gondoskodni. (4) A Minisztérium gyermekotthona az üres férőhelyeiről folyamatosan tájékoztatja az országos bizottságot. (5) A Minisztérium gyermekotthona nyilvántartást vezet azokról a gyermekekről, akiknek az elhelyezésére az országos bizottság javaslatot tett, de férőhely hiányában elhelyezésükre csak későbbi időpontban kerülhet sor (várakozó lista). A Minisztérium gyermekotthona haladéktalanul értesíti a várakozó listán szereplő gyermek ügyében illetékes területi gyermekvédelmi szakszolgálatot és a törvényes képviselőt, ha a gyermeket fogadni tudja.
132. § Ha a gyám a nevelésbe vett gyermeknek a Minisztérium gyermekotthonában történő elhelyezését tartja indokoltnak, javaslatot tesz a gyámhivatalnak a gyermek gondozási helyének megváltoztatására.
133. § (1) A gyámhivatalnak a gondozási helyet kijelölő, vagy a gondozási hely megváltoztatását elrendelő határozata alapján a gyám gondoskodik a nevelésbe vett gyermeknek a Minisztérium gyermekotthonába történő kíséréséről. (2) A Minisztérium gyermekotthonában elrendelt nevelési felügyelet végrehajtására a 126/A. §-ban foglaltak az irányadóak.
134. § (1) A Minisztérium gyermekotthonában a nevelésbe vett gyermek az ott történő elhelyezését szükségessé tevő ok megszűnéséig, de legfeljebb 2 évig tartózkodhat. (2) Az igazgató, amennyiben a nevelésbe vett gyermeknek a Minisztérium gyermekotthonában való elhelyezését már nem tartja indokoltnak, javasolhatja a gyámhivatalnak a nevelésbe vett gyermek gondozási helyének megváltoztatását. (3) Ha a gyámhivatal - az országos bizottság véleményének figyelembevételével - határozatot hoz a gyermek gondozási helyének megváltoztatásáról, a gyám gondoskodik a nevelésbe vett gyermeknek a gyámhivatal határozatában megjelölt új gondozási helyére való kíséréséről.
135. § (1) Ha a nevelésbe vett gyermeknek a Minisztérium gyermekotthonában történő tartózkodása a gyermek speciális szükségleteihez, állapotához igazodó terápia, vagy tanulmányainak befejezése érdekében nagykorúvá válását követően is indokolt, a gyermekotthon igazgatója a nevelésbe vett gyermek nagykorúságának elérése előtt 3 hónappal javaslatot tesz a gyámnak a gyermek utógondozói ellátásra történő felterjesztésére. A Minisztérium gyermekotthonának igazgatója a javaslattal együtt megküldi a nevelésbe vett gyermek utógondozói ellátásra való befogadásáról szóló nyilatkozatot. (2) Ha a Minisztérium gyermekotthonában elhelyezett, utógondozói ellátott fiatal felnőtt speciális szükségleteihez, állapotához igazodó terápia befejeződött, vagy tanulmányait befejezte, de utógondozói ellátása továbbra is indokolt, ez irányú kérelmét az utógondozást elrendelő gyámhivatalnál terjesztheti elő.
150. § (1) A szakszolgálat gyámi gondozói tanácsadója a gyermeki jogok érvényesülése érdekében szakmailag folyamatosan segíti és ellenőrzi a gondozott gyermek gyámjának, gondozójának nevelői, gondozói, illetve gyámi tevékenységét, az egyéni gondozási-nevelési tervben foglaltak végrehajtását, az egyéni elhelyezési terv megvalósulását. (2) A gyámi gondozói tanácsadó az (1) bekezdésben foglaltak megvalósítása érdekében szükség szerinti gyakorisággal, de legalább 2 havonta egyszer a kijelölt gondozási helyen találkozik a gondozott gyermekkel, a gondozóval és a gyámmal.

1. számú melléklet a 15/1998. (IV. 30.) NM rendelethez
2/b) Speciális gyermekotthon (max. 40 férőhely, max. 8 gyermek/csoport)	intézményvezető	1 fő	
gyermekcsoportonként	nevelő	2 fő	
 	gyermekvédelmi asszisztens	1 fő	
 	gyermekfelügyelő	2 fő	
 	(ha a nevelők száma magasabb, a gyermekvédelmi asszisztensek, illetve a gyermekfelügyelők száma csökkenthető, ha a csoportra vonatkozó összlétszám 5 alá nem kerül)		
 	családgondozó (utógondozó)	10 óra/hét	
 	pszichológus	1 fő/3 csoport	
 	gyógypedagógus vagy fejlesztő pedagógus, orvos: létszámuk fenntartói döntés alapján kerül megállapításra növendékügyi előadó vagy gyermekvédelmi ügyintéző	1 fő/3 csoport	
 		1 fő/intézmény	
Módszertani feladatot ellátó intézményben	módszertani szaktanácsadó	2 fő	
2. számú melléklet a 15/1998. (IV. 30.) NM rendelethez
2. Gyermekotthon	nevelő	pedagógus, felsőfokú szociális alapvégzettség, pszichológus, vagy mentálhigiénés szakember, gyermek- és ifjúságvédelmi tanácsadó oklevéllel rendelkező: teológus, hittanár, hittantanár	
 	gyermekvédelmi asszisztens	gyermekotthoni asszisztens (OKJ), gyermek- és ifjúsági felügyelő I. (OKJ), gyógypedagógiai asszisztens (OKJ), mentálhigiénés asszisztens (OKJ), pedagógiai asszisztens (OKJ), szociális asszisztens (OKJ)	
 	gyermekfelügyelő	gyermek- és ifjúsági felügyelő II. (OKJ), dajka (OKJ), gyermek- és ifjúsági felügyelő (OKJ), óvodai dajka (OKJ)	
 	utógondozó, családgondozó	felsőfokú szociális alapvégzettség, pedagógus, pszichológus, vagy mentálhigiénés szakember, gyermek- és ifjúságvédelmi tanácsadó, jogi szakokleveles családvédelmi tanácsadó oklevéllel rendelkező: védőnő, teológus, hittantanár, hittanár	
 	pszichológus 
növendékügyi előadó	pszichológus, pszichiáter
jogász, igazgatásszervező, szociális szervező,
humánszervező, személyügyi szervező	
 	gyermekvédelmi ügyintéző	szociális gyermek- és ifjúságvédelmi ügyintéző (OKJ), szociális asszisztens (OKJ)	
 	gyógypedagógus fejlesztő pedagógus	gyógypedagógus
felsőfokú pedagógus végzettség	
 	módszertani szaktanácsadó	pedagógus, felsőfokú szociális alapvégzettség, pszichológus, vagy mentálhigiénés szakember, gyermek- és ifjúságvédelmi tanácsadó oklevéllel rendelkező: teológus, hittanár, hittantanár	

2. számú melléklet: Lábjegyzet
1 Lásd AJB 4883/2009. számú jelentés
2 Korábban Szociális és Munkaügyi Minisztérium, jelenleg Emberi Erőforrások Minisztériuma
3 Vö. 9/1992. (I. 30.) AB határozat
4 Vö. 21/19996. (V. 17. ) AB határozat 
5 Vö. 723/B/1991/6. AB. határozat, ABH 1991. 632; 31/1997 (V. 16.) AB határozat, ABH 1997. 154; 63/1997. (XII. 11.) AB határozat, ABH 1997 365.)
6 A Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatalról, valamint eljárásának részletes szabályairól szóló Kormányrendelet rendelkezése szerint 2011. január 1-jétől, illetve 2011. április 30. után a Betegjogi, Ellátottjogi és Gyermekjogi Közalapítvány általános és egyetemes jogutódja a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal. A hivatkozott jogszabály 10. §-ának értelmében a hivatal látja el gyermekjogi képviselők foglalkoztatása vonatkozásában a jogszabályban meghatározott feladatokat. 
7 Lásd AJB 849/2010. és AJB 457/2011. számú jelentés
8 Lásd NM rendelet 129/A. § (1) bek.
9 Lásd Kt. 52. § (13) bek., 66. § (1). bek., 120. § (1) bek.
10 Lásd OBH 3536/2009., AJB 1092/2011.,  AJB 1298/2011. és AJB 797/2011. számú jelentések