Az alapvető jogok biztosának
Jelentése
az AJB-2990/2012. számú ügyben
(Kapcsolódó ügyek: AJB-125 /2012, AJB-129/2012, AJB-155/2012, AJB-8045/2012)

Előadó: dr. Bácskai Krisztina
dr. Bene Beáta
Az eljárás megindítása
A megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCI. törvény fogyatékossággal élő személyeket negatívan érintő következményeit kifogásolva és a 2012. január 1-jétől megváltozott jogszabályi környezet miatt, több civil szervezet fordult hozzám azzal, hogy értelmezve a hatályos jogot, és összevetve azt a fogyatékossággal élők egyébként is kiszolgáltatott helyzetével, továbbá a szociális biztonságot jelentő állami gondoskodás visszalépései miatt, indítványozzam az Alkotmánybíróságnál a sérelmezett jogszabály utólagos normakontrollját.
Mindebből következően szükségessé vált a fogyatékosság fogalmának definitív felülvizsgálata, valamint a fogyatékos embereket megillető különböző kedvezmények (felsőoktatás-hozzáférés, diploma-nyelvvizsga feltétel), szociális transzferek, illetve állami támogatások, kötelezettségek egyensúlyának vagy egyensúlya hiányának a feltérképezése.
2012-ben több panaszbeadvány is érkezett a Hivatalomhoz a felsőoktatásban a fogyatékossággal élő hallgatókat megillető kedvezményekkel, mentességekkel kapcsolatban. A beadványok alapján felmerült a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményének, a művelődéshez való jog és az esélyegyenlőség előmozdítása követelményének sérelme, illetve sérelmük bekövetkezte közvetlen veszélyének a gyanúja.
A panaszokban felmerült kérdésekkel összefüggésben, és korábbi, fogyatékosügyi projektem folytatásaként vizsgálatot indítottam, annak érdekében, hogy feltárjam, hogy az állami felsőoktatási intézmények miként biztosítják a fogyatékossággal élő hallgatókat megillető jogokat. 
Tekintettel a vizsgált panaszügyek tényállásának hasonlóságára és a hivatalból indított vizsgálat irányaira a fogyatékossággal élő személyek helyzetével kapcsolatos megállapításaimat és intézkedési javaslataimat átfogó jelentésben foglalom össze.
Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (Ajbt.) 21. § (1) bekezdés a) pontja alapján az átfogó vizsgálat keretében tájékoztatást kértem 17 állami egyetemtől, 9 állami főiskolától és a panasszal érintett 2 állami egyetemtől, valamint egy nem állami főiskolától arról, hogy az intézmények, a doktori iskolák a fogyatékossággal élő hallgatók nyelvvizsga-mentességre és az egyéb mentességekre vonatkozó kérelmeinek elbírálásakor hogyan járnak el, milyen módon tartják nyilván e hallgatókat, milyen dokumentumok benyújtása szükséges a fogyatékosság igazolásához. A vizsgálat az érintett hallgatóknak járó kedvezmények elbírálásának módjára, a részleges vagy teljes mentesség megadásának és a mentességek elutasításának konkrét eseteire, az elbírálás szempontjainak és indokainak megismerésére is kitért. Felmértem továbbá, hogy az egyetem nyilvántartása alapján hány fogyatékossággal élő hallgató tanul az adott intézményben és tájékozódtam arról is, hogy e hallgatók ügyeinek intézését ellátó munkatárs, hogyan segíti a hallgató beilleszkedését, előrehaladását, milyen módon vesz részt a hallgatók kérelmeinek nyilvántartásában, elbírálásában, hogyan tart velük kapcsolatot, valamint az egyes felsőoktatási intézményekben milyen személyi és technikai segítségnyújtást, szolgáltatásokat, segédeszközöket vehetnek igénybe az érintett hallgatók. 
Megkeresésemre a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem kivételével valamennyi intézmény válaszolt.

Az érintett alapvető jogok
A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye: „Magyarország független demokratikus jogállam.” [Alaptörvény B) cikk (1) bekezdés] 
Művelődéshez való jog „Magyarország biztosítja a tudományos kutatás és művészeti alkotás szabadságát, továbbá – a lehető legmagasabb szintű tudás megszerzése érdekében – a tanulás, valamint törvényben meghatározott keretek között a tanítás szabadságát.” [...] Művészeti Akadémia tudományos és művészeti szabadságát. A felsőoktatási intézmények a kutatás és a tanítás tartalmát, módszereit illetően önállóak, szervezeti rendjüket és gazdálkodásukat törvény szabályozza. [Alaptörvény X. cikk (1), (3) bekezdés] 
„Minden magyar állampolgárnak joga van a művelődéshez. Magyarország ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező alapfokú, az ingyenes és mindenki számára hozzáférhető középfokú, valamint a képességei alapján mindenki számára hozzáférhető felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők törvényben meghatározottak szerinti anyagi támogatásával biztosítja. [Alaptörvény XI. cikk (1)-(2) bekezdés]  
Az esélyegyenlőség előmozdításának követelménye: „Magyarország az esélyegyenlőség megvalósulását külön intézkedésekkel segíti. Magyarország külön intézkedésekkel védi a gyermekeket, a nőket, az időseket és a fogyatékkal élőket.” [Alaptörvény XV. Cikk (4) – (5) bekezdés]

Az alkalmazott jogszabályok
–	A nemzeti felsőoktatásról 2011. évi CCIV. törvény (új Ftv.)
–	Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (Ajbt.)
–	A Fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény és az ahhoz kapcsolódó Fakultatív Jegyzőkönyv kihirdetéséről 2007. évi XCII. törvény (CRPD)
–	A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX: törvény (régi Ftv.)
–	Az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény (Ebktv.)
–	A fogyatékos személyek jogairól szóló 1998. évi XXVI. törvény (Fot.)
–	A Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatalról, valamint a szakmai irányítása alá tartozó rehabilitációs szakigazgatási szervek feladat- és hatásköréről szóló 95/2012. (V. 15.) Korm. rendelet
–	A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 79/2006. (IV. 5.) Korm. rendelet (Ftv. Vhr.)

A megállapított tényállás
I.	Az egyes ügyekben megállapított tényállások
Az AJB 125/2012. számú ügyben a Gábor Dénes Főiskola súlyosan mozgáskorlátozott hallgatója fordult hozzám, mivel az intézmény nyelvvizsga követelmény alóli mentességet nem engedélyezett a számára. 
Az AJB 129/2012. számú ügyben a Debreceni Egyetem doktori iskolájának eljárását sérelmezve fordult hozzám az egyetem fogyatékossággal élő hallgatója, tekintettel arra, hogy a Gazdálkodástudományi és Vidékfejlesztési Kar, Kerpely Kálmán Doktori Iskolája nyelvvizsga-követelmény alóli felmentésről szóló döntést nem hozott, holott a felsőoktatási intézmény – a szükséges szakértői vélemények alapján – diszlexia, diszgráfia okán megadva a mentességet, nyelvvizsga hiányában kiadta diplomáját.
Az AJB 155/2012. számú ügyben az Eötvös Loránd Tudományegyetem (továbbiakban ELTE), diszlexia-diszgráfia szakértői diagnózissal rendelkező hallgatója fordult hivatalomhoz több ponton sérelmezve az intézmény eljárását.
A hozzám fordulót középiskolai tanulmányai során, szakértői javaslat alapján, az igazgató felmentette a helyesírás és idegen nyelv osztályozása alól, továbbá mentesítést kapott érettségi vizsgán az idegen nyelvből történő vizsga alól, a magyar nyelv és irodalom érettségi vizsga írásbeli része alól is. 
A beadványozó felvételt nyert az ELTE levelező tagozatos, költségtérítéses, igazságügyi igazgatási szakos alapképzésére. Az Oktatási Hivatal határozatában a többletpontoknál feltüntette, hogy a fogyatékosságára tekintettel 50 pontot kap. A felsőoktatási intézménybe történő beiratkozás után – állítása szerint – pár nappal a Tanulmányi Hivatalban az illetékes ügyintézőnek leadta fénymásolatban a fogyatékosságát igazoló okiratokat. A záróvizsgája letétele után derült ki – mivel a felsőoktatási tanulmányai során semminemű fogyatékosoknak járó kedvezményt nem vett igénybe – hogy ezen okiratok alapján az egyetem nem regisztrálta fogyatékos hallgatóként.
A hallgató sikeres záróvizsgát tett, azonban a nyelvvizsga kötelezettségének akkor még nem tett eleget, ezért az oklevelet az intézmény nem adta ki. Az igazolás külön is tartalmazza, hogy az előírt nyelvvizsga teljesítésének igazolását követő 30 napon belül a felsőoktatási intézmény kiállítja és kiadja az oklevelet a jogosult számára.
A panaszos időközben – bár fogyatékossága indokolta volna a nyelvvizsga kötelezettség alóli teljes mentesítését – erőfeszítések árán, többszöri próbálkozás után, angol nyelvből középfokú szóbeli „A” típusú nyelvvizsgát szerzett. A nyelvvizsga letételét igazoló oklevelet még nem küldték meg számára. Előzetesen tájékozódott az ELTE Tanulmányi Hivatalában, hogy mi a szakképzettséget igazoló oklevél kiadásának eljárási rendje, a kapott tájékoztatás szerint az egyetem hallgatói jogviszonnyal nem rendelkező hallgatót nem menthet fel (részben sem) a nyelvvizsga kötelezettség alól, erre csak a hallgatói jogviszony fennállása alatt van lehetőség. Azt, aki a tanulmányait már befejezte, vagyis nem áll hallgatói jogviszonyban a speciális szükségleten/fogyatékosságon alapuló előnyben részesítés joga nem illeti meg. Az ügyintéző kifogásolta, hogy a beadványozó nem regisztrált fogyatékos hallgatóként, továbbá, hogy a regisztráción túl nyelvvizsga alóli mentesség iránti kérelmet sem adott le.
A panaszos – állítása szerint – az ügyintézés során jelezte, hogy a beiratkozás után pár nappal a Tanulmányi Hivatalban leadta a fogyatékosságát igazoló okiratokat, de a beiratkozáskor a nagyszámú beiratkozó miatt nem tudnak foglalkozni a fogyatékos tanulók ügyeivel. Az ügyintézők a fogyatékos hallgatót a fogyatékosügyi koordinátorhoz küldik regisztrációra, a beadványozó beiratkozásakor, 2008-ban azonban még nem volt fogyatékosügyi koordinátor, esetében a Tanulmányi Hivatal fogadta be a regisztrációhoz szükséges okiratokat. A panaszos egyben tudomásomra hozta, hogy nagyszámú fogyatékossággal élő társa került hasonló helyzetbe, mivel őket sem regisztrálta fogyatékosként az ELTE, utólagosan pedig megtagadta a nyelvvizsga letétele alóli mentesség (részleges mentesség) biztosítását.
Az AJB-8045/2012 számú ügyben a beadványozó állásfoglalásomat kérte a doktori iskolákba bemeneti feltételként meghatározott nyelvvizsga kötelezettség alóli mentesítésre vonatkozóan. Amennyiben ugyanis a fogyatékossággal élő fogyatékosságára tekintettel felmentést kap a felsőoktatási tanulmányai során a nyelvvizsga követelmények alól és a diploma megszerzéséhez ilyen módon nem kell nyelvvizsgát tennie, akkor a tudományos fokozat megszerzésekor emiatt hátrányba kerül, hiszen a bemeneti feltételként meghatározott nyelvi követelményeknek nem tud megfelelni. Ugyanezen helyzet áll fenn abban az esetben, amennyiben egy hallgató életkorára tekintettel kap mentesítést felsőoktatási tanulmányai alatt a nyelvvizsga követelmények alól, tekintettel arra, hogy a tudományos fokozat szerzéséhez szükséges nyelvvizsgákkal nem rendelkezik.

II. A megkeresett szervek, intézmények válaszai
A. Az egyedi ügyek tekintetében
Az egyedi ügyekben panasszal érintett szerveknek a hivatalbóli vizsgálat irányaira tekintettel ugyanazon kérdéseket tettem fel, ezen kérdésekre kapott válaszokat a hivatalból indított vizsgálat keretében kapott válaszoknál ismertetem.
1. Az AJB 125/2012. számú ügyben a Gábor Dénes Főiskola a mozgáskorlátozott panaszos nyelvvizsga mentességi kérelmével kapcsolatban tájékoztatott, hogy a szóban forgó hallgató az intézménynek nem jelezte fogyatékosságát, így a nyelvvizsga mentességi kérelme elbírálása során állapotát nem tudta figyelembe venni és a hatályos jogszabályok alapján hozta meg a Tanulmányi Bizottság az elutasító határozatát.
2. Az AJB-129/2012. számú ügyben a Debreceni Egyetem rektora tájékoztatott, hogy mint kiemelt kutatóegyetem, doktori képzésében a legmagasabb szintű, nemzetközi normáknak megfelelő elvárásokat támasztja a doktoranduszokkal, doktorjelöltekkel szemben. A tudomány művelése csak nemzetközi szinten képzelhető el, amelyhez elengedhetetlen a megfelelő nyelvtudás. A doktori fokozat megszerzésének törvényi feltétele két idegen nyelv – a tudomány műveléséhez szükséges – ismerete1. Az Egyetem doktori szabályzata az egyik idegen nyelvből államilag elismert, legalább középfokú (az Európa Tanács Közös Európai Referenciakeret B2 szintjének megfelelő), komplex (szóbeli és írásbeli készséget is igazoló, korábban „C” típusú) vagy azzal egyenértékű honosított nyelvvizsga, vagy nyelvszakos vagy szakfordítói oklevél meglétét írja elő. Ez alól felmentés nem adható2. A második idegen nyelvre vonatkozóan a szabályzat az egyes szakterületekre bízza a követelmények meghatározását. A doktori képzés a tudományterület sajátosságaihoz és a doktorandusz igényeihez igazodó egyéni vagy csoportos felkészítés keretében folyó képzési, kutatási és beszámolási tevékenység, amelynek nem része a nyelvi képzés. Éppen ezért a doktori képzésre való felvételnek már követelménye az államilag elismert, legalább középfokú vagy azzal egyenértékű honosított nyelvvizsga3.
A rektor álláspontja szerint sem a felsőoktatásról szóló hatályos törvény (Ftv.), sem annak végrehajtási rendelete nem tesz lehetővé mentességet a doktori fokozat nyelvi követelményei alól. Mérlegelésre csak az alap- és mesterképzésben van lehetősége a felsőoktatási intézményeknek.
3. Az AJB 155/2012. számú ügyben az ELTE rektora a panasz kapcsán tájékoztatott, hogy a beadványozó oklevél kiadása iránti kérelmét a Tanulmányi Hivatal iktatta, amely az Állam- és Jogtudományi Kar (továbbiakban: ÁJK) Tanulmányi Hivatalának (továbbiakban: TH) vezetője és a panaszos édesanyja között 2011 októberében zajlott telefonbeszélgetés és e-mail váltások nyomán született meg. A telefonbeszélgetés során a TH vezetője – aki egyben a Kar fogyatékosügyi koordinátora – jelezte, hogy az érintett hallgató nem regisztrált, mint fogyatékos hallgató, és fogyatékosságát semmilyen módon nem igazolta. A beiratkozáskor leadott valamennyi dokumentum a hallgató személyi iratgyűjtőjébe kerül, ahonnan azok feldolgozása során a fogyatékossággal kapcsolatos minden dokumentáció a koordinátorhoz kerül, aki gondoskodik a hallgatóval való kapcsolatfelvételről. Az ÁJK fogyatékosügyi koordinátora részt vesz a beiratkozáson is, illetve rendes félfogadási idején túl, soron kívül fogadja a Kar speciális szükségletű hallgatóit.
Az érintett hallgató személyi iratgyűjtőjében – az egyetem rektorának álláspontja szerint – nem volt a fogyatékosságával kapcsolatos semmilyen dokumentum. A beadványozó kérelmében ezzel ellentétben azt állítja, hogy a tanulmányi előadónak adta le az igazolását az iratkozás után pár nappal. A rektor szerint az ügyintéző – ahogyan a Tanulmányi Hivatal valamennyi tanulmányi előadója is – a hozzá érkező speciális szükségletű hallgatókat minden esetben megkéri, hogy fáradjon át a szomszédos irodába, ahol a fogyatékosügyi koordinátor nyomban regisztrálni tudja a fogyatékosság tényét, illetve lehetőség nyílik a segítségnyújtás módjainak megbeszélésére. A rektor álláspontja szerint azonban az érintett hallgató nem járt a szóban forgó ügyintézőnél ilyen célból.
A panaszos oklevél kiadása tárgyában írt kérelmét első fokon elutasította a Kar, arra való hivatkozással, hogy nevezett hallgatói jogviszonya megszűnt. Az e határozat elleni fellebbezés benyújtását követően a Kar saját hatáskörében az elsőfokú határozatot visszavonta és a diploma kiadásáról döntött, így a panaszos átvehette oklevelét.
Az Egyetem álláspontja alapján a régi Ftv. és az Ftv. Vhr.-ben meghatározott kedvezmények a felsőoktatási intézményekbe felvételizők és/vagy már az intézménnyel jogviszonyban lévő hallgatók számára szólnak. Amennyiben a hallgatói jogviszony a régi Ftv. 76. (1) bekezdés d) pontja alapján megszűnt, ezt követően nem nyújtható tanulmányi követelmények alóli mentesség, továbbá a hallgatói jogorvoslatok tárgyában eljáró személy vagy testület sem rendelkezik törvényes hatáskörrel.
A doktori képzésben problémát jelent, hogy speciális jogszabályi rendelkezés sincs a nyelvvizsga követelmény alól adható mentesség kérdésében, a fő szabályokat rögzítő törvényi és az ahhoz igazodó egyetemi szintű szabályozás pedig megköveteli a nyelvismeretet. Az Ftv. 68. § (5) bekezdés b) pont kógens feltételként írja elő a doktori fokozat megszerzésének feltételei között két idegen nyelv – a tudományterület műveléséhez szükséges – ismeretének a doktori szabályzatban meghatározottak szerinti igazolását. Az Egyetemi Doktor Szabályzat (a továbbiakban: EDSz) 48. § (1) bekezdés e körben akként rendelkezik, hogy a doktori fokozat megszerzésének feltétele egy idegen nyelvnek államilag elismert legalább középfokú (B2) komplex típusú nyelvvizsgával igazolt ismerete, és egy másik idegen nyelv a kari doktori szabályzatban meghatározott feltételek szerinti ismerete. Ezért még abban az esetben is, ha a hallgató az oklevél kiadását lehetővé tevő mentességet igazoló iratokkal rendelkezik, kétséges, hogy törvényesen megkezdheti-e illetve befejezheti-e doktori képzését.
A rektor kiemelte, hogy a legtöbb doktori iskolába még nem jelentkezett nyelvvizsga letételében akadályozott fogyatékossággal élő személy. Az ÁJK doktori iskoláiba nem jelentkezett fogyatékos hallgató, a Bárczi Gusztáv Gyógypedagógiai Karon (továbbiakban: BGGyK) nincs önálló doktori program, gyógypedagógiai alprogram fut. Ennek igen rövid fennállása óta nem merült még fel nyelvvizsgával kapcsolatos felmentési igény. A Bölcsészettudományi Kar (továbbiakban: BTK) figyelembe veszi, ha a jelentkező azért nem rendelkezik a feltételként meghatározott nyelvvizsgákkal, mert korábban fogyatékosságának igazolása alapján felmentést kapott a nyelvvizsga-kötelezettség alól, és a jelentkezést befogadja. Az egyes doktori iskolák a felvételi eljárás során szakmai szempontokat érvényesítenek és döntenek arról, hogy alkalmasnak tartják-e a jelöltet. A BTK Doktori iskolai hallgatótól sem kérvény, sem panasz nem érkezett, az Informatikai Kar (továbbiakban IK) doktori iskolájában sem merült még fel nyelvvizsga mentességi üggyel kapcsolatos panasz. A Pedagógiai és Pszichológiai Karon (továbbiakban: PPK) a hallgató méltányossági kérelmet adhat be, amely tárgyában a dékán dönt a tanulmányi bizottság javaslatának figyelembe vételével. A kari fogyatékosügyi koordinátor a doktori iskola vezetője, illetve a jelentkező kérésére személyes konzultációt tart és segíti a kommunikációt. A Természettudományi Kar (továbbiakban: TTK) Kari Doktori Tanácsának következetes álláspontja szerint a régi Ftv. és a doktori szabályzat alapján, miszerint a felvételi eljárásnál a karon vizsgálni kell a jelentkezők nyelvtudását, nem lehet eltekinteni a nyelvvizsga követelményétől doktori képzésben.
Emellett a doktori szabályzat4 kimondja, hogy a jelentkezőnek a meghatározott nyelvek szerinti legalább középfokú komplex típusú, illetve legalább alapfokú komplex államilag elismert, vagy azzal egyenértékű, komplex nyelvvizsgával a fokozatszerzési eljárásra való jelentkezéskor rendelkeznie kell. Fenti rendelkezések alapján a doktori iskolák által meghatározott idegen nyelvek írott és szóbeli ismeretét a Kari Doktori Tanács a természettudományos kutatóknál alapvető követelménynek tekinti a nemzetközi tudományos és publikációs tevékenységben való aktív és passzív részvétel szakterületre jellemző szükségszerűségéből kifolyólag.
Mindezeket összegezve a rektor kifejtette múlhatatlanul szükségesnek érzi a fogyatékossággal élőket megillető kedvezmények – ide értve a nyelvvizsga kérdését is – jogalkotói szinten való rendezését.

B/ Hivatalból indított vizsgálat keretében kapott válaszok
1.	A felsőoktatási intézményekben tanuló fogyatékossággal élő hallgatók száma, a fogyatékosság igazolásának dokumentumai, a hallgatók nyilvántartásba vétele és regisztrációja.

Egyetemek
A Budapesti Corvinus Egyetemen (Corvinus Egyetem) regisztrált fogyatékossággal élő hallgatók száma 70 fő. 
Minden felvett hallgató a Tanulmányi Osztály által kiküldött információs csomaghoz csatolva megkapja a fogyatékos hallgatók számára összeállított tájékoztató levelet, továbbá beiratkozásakor központi tájékoztatón hívják fel figyelmüket az őket megillető kedvezményekre és a regisztráció fontosságára. A regisztrációhoz az egyetemi honlapról is letölthető, majd kitöltött adatlap és a szakértői vélemény szükséges, mely lehet már középiskolában megállapított, vagy a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal szakértői véleménye.
Regisztrációra egész évben lehetőség van, az egyetemi szabályzatban megadott időhatárokat a központi statisztikai kötelező adatközlés miatt határozták meg. Aki ezt követően jelentkezik Ő a következő félévtől részesülhet támogatásban, de a rendelkezésre álló erőforrásból mégis azonnal segítséget biztosítanak számára. Többször fordult elő, hogy a regisztráció lehetőségével csak akkor élt a hallgató, amikor tanulmányaihoz valamilyen felmentésre, kedvezményre volt szüksége.
A fogyatékos hallgatók nyilvántartása kari szinten a koordinátoroknál, egyetemi szinten az egyetemi fogyatékosügyi koordinátornál történik a személyes adatlap és a szakértői vélemények másolatával.
A Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetemen 135 fogyatékossággal élő tanul, akik regisztrálására egyrészt a felvételi eljárásnál, a fogyatékosságra vonatkozó adatok NEPTUN rendszerben való megadásával, másrészt a hallgató saját kérésére a jogszabályban előírt szakvélemények bemutatásával történik.
A felvett hallgatók a minden évben megjelenő kiadványból (Csatlakozó) értesülhetnek az esélyegyenlőséghez kapcsolódó legfontosabb információkról, elérhetőségekről. Az elsőévesek figyelmét a Támpont Iroda munkatársai a gólyatáborokban és a beiratkozáskor is felhívják. A kéthetente megjelenő ingyenes és az egyetem minden épületében elérhető egyetemi újságban (Műhely) a Támpont Iroda rovatában állandó hirdetésként jelenik meg az esélyegyenlőségi felhívás, illetve az esélyegyenlőséggel kapcsolatos pályázati lehetőségek.
Az egyetem esélyegyenlőségi koordinátora a nem fogyatékossággal élő speciális szükségletű hallgatót is nyilvántartásba veszi az intézményi szabályzat alapján. Ez esetben az orvosi igazolás(ok) megfelelőségét az Esélyegyenlőségi Bizottság állapítja meg. Az egyetem véleménye szerint jogi szabályozás és szemléletmód nem áll összhangban, mivel a fogyatékosság és a megváltozott munkaképesség fogalma nem fedi le egymást, így van olyan hallgató, aki a szabályozás értelmében nem fogyatékos, ugyanakkor speciális szükségletű, vagy megváltozott munkaképességű. Álláspontja szerint a fogyatékosság kétség kívül hátrányt jelent a hallgató számára, de ugyanúgy akadályt, hátrányt jelent a krónikus testi és lelki betegség is. A szabályozás következményeként azonban a kedvezmények köréből kiszorulnak azon hallgatók, akik valamely komoly egészségi problémájuk következtében speciális szükségletűek, de nem fogyatékosok: pl. szív és keringési rendszeri problémák, gyomor-bélrendszeri problémák, légzőszervi problémák, cukorbetegség, mentális problémák. Példaként hozta fel az egyetem, hogy az adózással kapcsolatos szabályozás5 kiterjed a súlyos fogyatékosságra, amely részletezve, betegségcsoportokra lebontva tételesen is megjelenik, addig az oktatással kapcsolatos szabályozásban ennél jóval szűkebb körre vonatkozik. 
A Debreceni Egyetemen regisztrált fogyatékossággal élő hallgatók létszáma összesen 201 fő, ebből 26 látássérült, 32 hallássérült, 49 mozgáskorlátozott, 89 kommunikációban akadályozott, 4 autizmussal élő.
Az egyetemen tanulmányokat folytató fogyatékossággal élő hallgatók a tanév elején – az egyetem honlapján mindig frissített – az ún. Esélyegyenlőségi adatlap kitöltésével és leadásával (a szükséges igazolásokkal együtt) regisztráltathatják magukat az egyetem esélyegyenlőségi programjába. Az egyetem az új tanév elején az első éveseknek felhívással él a fogyatékossággal élő hallgatók támogatásával kapcsolatosan, írásos formában és szóban egyaránt a nekik szóló tájékoztatóban. A felsőbb évesek figyelmét a Neptun Tanulmányi Rendszeren keresztül és plakátok segítségével hívják fel a regisztrációra, mellékelve a regisztrációhoz szükséges formanyomtatványt, amelyhez mellékelni kell a szakvéleményeket. A beérkezett regisztrációs adatlapok alapján szolgáltatnak statisztikai adatokat a fogyatékossággal élő hallgatók létszámáról, ami természetesen nem egyezik meg a való fogyatékossággal élő egyetemen tanuló hallgatók létszámával, mivel a regisztráció önkéntes.
Az Eötvös Loránd Tudományegyetem rektora tájékoztatott, hogy a felvételi eljárás tekintetében a különböző képzési szintek esetében különböző jogkörökkel rendelkeznek a felsőoktatási intézmények, illetve a jelentkezők különböző céllal igazolják speciális szükségletüket. 
A felsőfokú szakképzések és az alapképzések esetében a speciális szükséglet többletpont jogosultságot biztosít, illetve egyes szakok esetében (p1. tanító) a felvételt kizáró tényezőt jelenthet. A kizáró tényezők megállapítására a felsőoktatási intézmény jogosult, a többletpontokat a pontszámítás részeként viszont az Oktatási Hivatal ítéli meg. A mesterképzési szakok, a szakirányú továbbképzések és a doktori képzések esetében a felsőoktatási intézmények nagyobb autonómiával rendelkeznek. A mesterképzések esetében az adható többletpontok körét szintén a felsőoktatási intézmények felvételi eljárásairól szóló 237/2006. (XI. 27.) Korm. rendelet szabályozza, szakirányú továbbképzések és doktori képzések esetében az intézmények maguk állapítják meg az eljárás minden elemét, így erre nincsen kötelező előírás. Mindhárom szinten az adott szak bemeneti feltételeit részben a felsőoktatási intézmények állapíthatják meg, így például a kizárás eseteit és a (speciális szükségletű hallgatók számra nehézséget jelentő) nyelvvizsga-követelményt is.
Az ELTE-én a hallgatók a beiratkozáskor kötelesek bemutatni a felvételi eljárás során nem eredeti példányban beküldött, bemutatott dokumentumokat, beleértve a speciális szükséglet igazolására alkalmas anyagokat is. A korábban át nem tekintett, be nem küldött, újonnan felmerülő igazolásokat a kari fogyatékosügyi koordinátor ellenőrzi. 
Az ELTE beiratkozáskor, félévkezdéskor elektronikusan, a kari honlapokon és az elektronikus tanulmányi rendszerben (a továbbiakban: ETR) és papír alapon kihelyezett tájékoztató anyagokkal és a tanulmányi előadók szóbeli tájékoztatásukkal is felhívják a hallgatók figyelmét a regisztrációra, a speciális szükségletű hallgatók előnyben részesítési szabályaira és a segítségnyújtás lehetőségeire, valamint közlik a fogyatékosügyi koordinátor és a hallgatói önkormányzatok esélyegyenlőségi felelőseinek elérhetőségeit. A tájékoztatás arra is kitér, hogy a Szervezeti és Működési Szabályzat I. kötetében, a Hallgatói Követelményrendszerben (a továbbiakban: HKR) rögzített segítséget akkor tudja biztosítani az Egyetem, ha a hallgató az ott meghatározottak szerint regisztrál a fogyatékosügyi koordinátornál. Az igazolás módja, és a benyújtandó igazolások kiadmányozóinak listája — fogyatékosság-típusok szerint csoportosítva — minden tájékoztatásnak része.
Egyes karok a beiratkozás során külön tájékoztatást is tartanak:
A BGGYK a Tanulmányi Osztály vezetője megküldi a kari fogyatékosügyi koordinátornak azon hallgatók e-mail címét, akik fogyatékosság, vagy tartós betegség miatt többletpontot kaptak a felvételi eljáráskor. A koordinátor augusztus utolsó hetében külön levélben hívja fel az érintett hallgatók figyelmét a honlapon lévő tájékoztatóra, személyes találkozót ajánl fel és bekéri az igazolásokat. Ezen túlmenően a kari fogyatékosügyi koordinátor minden hallgatóval személyesen is találkozik október 15-ig, amikor a hallgatók átadják az igazolásokat és a koordinátorral megbeszélik az egyéni igényeket. A koordinátor ún. igazolást állít ki minden hallgató számára, amiben rögzíti a hallgatót megillető kedvezményeket és a hallgató egyéni tanulási szükségleteit. Fel kell hívni azonban a figyelmet arra, hogy a BGGYK képzési sajátosságaira tekintettel a többi karhoz képest jelentősen magasabb számú fogyatékos hallgató vesz részt a képzésben, ami indokolja a jelzett speciális eljárást.
A BTK a fogyatékosügyi koordinátor a rendelkezésére álló adatok alapján személyesen is felveszi a kapcsolatot az orvos szakértői dokumentumot bemutató beiratkozott fogyatékos hallgatóval, és felhívja a figyelmét a regisztrációra, nem megfelelő dokumentum esetén bekéri a szükséges igazolást.
Az IK az első beiratkozás alkalmával a jelen lévő fogyatékosügyi koordinátor által felolvasásra és egyben vetítésre is kerül a kari tájékoztató, mely tartalmazza a régi Ftv. és az Egyetem által a fogyatékkal élő hallgatók számára biztosított jogokat, a hallgatókat segítő szolgáltatásokat, a kari fogyatékosügyi koordinátorok elérhetőségét. A beiratkozás alkalmával lehetőség van a koordinátorokkal való személyes találkozásra is. A hallgatóval történő személyes találkozáskor kerülnek megbeszélésre az egyéni igények.
A TáTK minden szemeszterben az ún. hétfői hírlevél keretében részletes tájékoztatót küldenek e-mailben, amit a kar összes hallgatója megkap.
A TTK a regisztrációs határidő lejárta előtt a fogyatékosügyi koordinátor megkeresi azon hallgatókat, akik még nem regisztráltak ismételten felhívva a figyelmüket a speciális szükségleteikből fakadó jogaikra, illetve az azzal járó, az eredményesebb tanulást segítő előnyökre. A jelzést követően személyes kapcsolatba lép a fogyatékosügyi koordinátor a hallgatóval, s ettől kezdve a segítő kapcsolat folyamatossá válik. Ebben a segítő kapcsolatban részt vesz a HÖK esélyegyenlőségi koordinátora is, ha annak felkérésére a rászorult az oktatót felhatalmazza.
A speciális szükségletű hallgatók elsődleges, az érintett hallgatók hozzájárulását jelentő, napi szintű használatra alkalmas nyilvántartása a kari fogyatékosügyi koordinátornál történik.
A regisztrált fogyatékossággal élő hallgatók száma azonban nem fedi le a tényleges kört, mivel a rektor álláspontja szerint több hallgató habár fogyatékossággal küzd, nem kívánja ezen az identitáson keresztül azonosítani önmagát, melyet a kötelező regisztráció akaratlanul is megerősít. A segítségnyújtás feltétele a regisztráció, ami egy olyan státusz elfogadását jelenti (jogi és pszichológiai értelemben egyaránt), aminek hátrányos következményei vannak (p1. diszkrimináció, önértékelési zavarok) miközben paradox módon a segítségnyújtás éppen ezeknek a hátrányoknak a kiküszöbölésére, felszámolására irányul. Ugyanakkor a nyelvvizsga-mentességi kérelem az az eset, amikor a hallgatók gyakorlatilag tanulmányaik végéhez közeledve, vagy éppen befejezve azt, igazolják speciális szükségletüket. Ennek egyik oka, hogy a felvételi eljárás során a hallgatók egy része nem volt tisztában speciális szükségletével (főleg a diszlexiás, diszgráfiás, diszkalkuliás hallgatók), arra a felsőoktatási tanulmányainak nehézsége (többszöri sikertelen vizsga és sikertelen nyelvvizsga) világít rá, és ekkor vetik alá magukat a szakértői vizsgálatnak és szerzik meg a regisztrációhoz szükséges igazolást. Másik oka, hogy a speciális szükségletű hallgatók egy része nem kíván élni a kedvezményekkel, illetve saját belátása és korábbi negatív tapasztalatai alapján a bizalmas adatkezelés ellenére sem kívánja nyilvánosságra hozni fogyatékossága tényét, típusát, mértékét. Bizonyos esetekben – az adott eset összes körülményei figyelembe vételével – azonban nem zárható ki a nyelvvizsga-mentesség visszaélésszerű igénylése sem.
A rektor szerint a bizonytalanságot fokozza a nem egyértelmű jogszabályi környezet, valamint az egyetemtől független központi igazgatási szervek (hivatalok) eltérő, ellentmondásos gyakorlata is. Közben utalt arra is, hogy a fogyatékossággal élő hallgatókkal kapcsolatos hazai jogszabályi környezet és annak alkalmazása is eltér a 2006-ban aláírt ENSZ fogyatékosságügyi egyezmény definícióitól. Míg itthon a hazai jogszabályok fogyatékosság definícióit használjuk, melybe például nem tartoznak bele a pszichiátriai problémával élők, addig az egyezmény értelmében ezek a problémák pszicho-szociális fogyatékosság néven 2006 óta a fogyatékosság körébe tartoznak. Tekintve, hogy itthon a szűkebb (régi) definíciókat használjuk, a pszicho-szociális fogyatékossággal élő egyetemi hallgatók kimaradnak a támogatási lehetőségekből, esetükben a fogyatékos hallgatók után járó normatíva nem vehető igénybe.
A felvételi eljáráskor benyújtott igazolások alapján a jogosultság általában megállapítható, ám egyes esetekben a statisztikai adatszolgáltatáshoz szükséges információk hiányoznak, illetve további igazolások benyújtása szükséges a probléma mértékének és ehhez mérten a kedvezmények meghatározásának pontos megállapításához. Például a felsőfokú szakképzésben és alapképzésben az Oktatási Hivatal (továbbiakban OH) által elfogadott dokumentumok nem minden esetben felelnek meg az igazolással kapcsolatban előírt követelményeknek. Így például az OH elfogadja a Szakszolgálatok által kiállított szakvéleményeket is, miközben a mentességekhez, kedvezményekhez csak Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal által kiállított szakértői vélemény vehető figyelembe. Az Egyetem Hallgatói Követelményrendszer 215. §-a is eszerint fogadja el a felvételi eljárás szakaszában, illetve a már felvett hallgatók különböző kérelmeinek esetében a fogyatékosság igazolását
Az Egyetem a fogyatékosság regisztrációjához a következő igazolásokat fogadja el: Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézet (a továbbiakban: ORSzSzT), illetve jogutódjaként a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal (a továbbiakban: NRSzH) és  ennek a Látásvizsgáló-, a Hallásvizsgáló-, a Mozgásvizsgáló- és a Beszédvizsgáló Országos Szakértői és Rehabilitációs Bizottsága, Tanulási Képességet Vizsgáló Szakértői és Rehabilitációs Bizottságai szakvéleményét (a továbbiakban: ORSzSzI-NRSzH szakvélemény); valamint a logopédiai igazságügyi szakértő szakvéleményét; a Vadaskert Ambulancia, vagy Autizmus Alapítvány szakértői véleményét; krónikus betegség igazolására bármelyik szakorvos által kiadott igazolást; diszlexia esetén a nevelési tanácsadók mellett működő logopédiai szakszolgálatok szakvéleményét is, ha azon megtalálható a megfelelő BNO kód (ha ez a szakvélemény két évnél régebben készült, nincs kötelezve a hallgató új szakvélemény beszerzésére tekintettel a szakértői vizsgálat költségeire és bonyolultságára. 
A beiratkozáskor a fogyatékos hallgató a kari tanulmányi hivatal munkatársának, egyes karokon (pl. TáTK, TTK) közvetlenül a fogyatékosügyi koordinátornak bemutatja a többletponthoz szükséges dokumentumokat, aki azokról másolatot készít, majd – ha nem maga a koordinátor járt el – átadja a kari fogyatékosügyi koordinátornak.
A regisztrációs lapokat a kari fogyatékosügyi koordinátor őrzi és nyilvántartást vezet a kapcsolattartás és a segítségnyújtás érdekében.
A Kaposvári Egyetemen 59 fogyatékossággal élő hallgató tanult a 2011/2012-es tanévben, akik folyamatosan vették fel a kapcsolatot a fogyatékosügyi koordinátorral. A hallgatók a fogyatékosság típusát és súlyossági fokát a Tanulási Képességeket Vizsgáló Szakértői és Rehabilitációs Bizottság, vagy az Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézet (továbbiakban ORSZI) szakvéleményével igazolták. 
A Magyar Képzőművészeti Egyetemen 5 fő fogyatékossággal élő tanul. A fogyatékosság megállapításának és igazolásának rendjét az SZMSZ II. részének X. fejezete határozza meg, amely szerint, ha a jelentkező fogyatékossága már a közoktatási tanulmányai során is fennállt a közoktatásról szóló törvény szerinti bizottság által kiállított szakvéleménnyel igazolja. Ha a fogyatékosság később jelentkezett, akkor a fogyatékosság jellege szerinti egészségügyi intézmény szakfőorvosának, illetve szakértő szakvéleményét kell bemutatni, másodfokként eljáró szervként a szabályzat a Bárczi Gusztáv Gyógypedagógiai Főiskolai Kart nevesítette. 
A Miskolci Egyetemen 61 fő fogyatékossággal élő hallgató tanul. Az egyetemi szakmai koordinátor félévenként a beiratkozás/bejelentkezés alkalmával nyilvántartásba veszi a fogyatékossággal élő hallgatókat, amely a Neptun Egységes Tanulmányi Rendszer „Egyéb státuszok” részén történik meg.
A fogyatékossággal élő hallgató fogyatékosságának típusát és mértékét, annak végleges vagy időszakos voltát jogszabályban foglaltak szerint meghatározott szakvéleménnyel igazolja. 
A Nemzeti Közszolgálati Egyetem sajátos képzései – a katonai és rendészeti képzések – miatt a fogyatékossággal élő jelentkező a felvétel feltételeinek nem felel meg, mert olyan fizikai-pszichikai alkalmassági vizsgálatok6 teljesítéséhez kötött, amelyet a fogyatékossággal élők nem tudnak teljesíteni. A rendészeti képzések esetében ugyanakkor két „civil” szakirány létezik, ahol a speciális alkalmassági felvételi követelmények nem érvényesülnek, az egyik a rendészeti igazgatási alapképzési szak – biztonsági szakirány, ahol a munkaköri alkalmasságot bizonyító orvosi igazolást kell a jelentkezőnek benyújtania. A másik lehetőség pedig a 2012 szeptemberében indult rendészeti igazgatási alapképzési szakon a migrációs szakirány.
A felsőoktatási felvételi eljárásban a fogyatékosságra tekintettel kapott többletpontok, illetve ennek okai a felsőoktatási intézmények tanulmányi rendszereibe automatikusan nem kerülnek át, azok jellege miatt, ezért a fogyatékossággal kapcsolatos igények csak külön kérés alapján teljesíthetőek. Az egyetem Neptun rendszerben 12 fogyatékos hallgatót tart nyilván, akik kérelmét továbbította a HHK Esélyegyenlőségi és Döntést Előkészítő Bizottsághoz. A felmentési kérelmek indoka „súlyos csípő elváltozás, vakság, diszlexia, diszgráfia, diszkalkulia”. 
A fogyatékosság igazolására — annak jellegétől függően — a Hallásvizsgáló Országos Szakértői és Rehabilitációs Bizottság, a Látásvizsgáló Országos Szakértői és Rehabilitációs Bizottság, a Mozgásvizsgáló Országos Szakértői és Rehabilitációs Bizottság, a Beszédvizsgáló Országos Szakértői és Rehabilitációs Bizottság, autisták esetében a fővárosi és megyei Tanulási Képességet Vizsgáló Szakértői és Rehabilitációs Bizottságok, Autizmus Alapítvány és Kutatócsoport, Vadaskert Kórház és Szakambulancia, Budapesti Korai Fejlesztő Központ, megismerés és viselkedési fejlődési rendellenességgel élők esetében pedig a fővárosi és megyei Tanulási Képességet Vizsgáló Szakértői és Rehabilitációs Bizottságok szakvéleményének másolati példányát kell benyújtani. 
A Nyugat-Magyarországi Egyetemen 2011/12-es tanévben 104 fogyatékossággal élő hallgató tanult, számuk az előző évekhez viszonyítva folyamatosan emelkedett, míg 2008-ban 44 főt, 2009-ben 72 főt, 2010-ben 100 főt tartottak nyilván. Az egyetem doktori iskoláiban nincs fogyatékossággal élő hallgató.
Az Óbudai Egyetemen 2010-ben 84 fő, 2011 októberében pedig 131 fő fogyatékossággal élő hallgatót regisztráltak. Doktori képzésben fogyatékos hallgató nincs.
A fogyatékossággal élő hallgatókra vonatkozó speciális szabályokat „A fogyatékossággal élő hallgatók tanulmányainak folytatásához szükséges esélyegyenlőséget biztosító feltételek” szabályzata tartalmazza. 
A kedvezmények igénylésekor a hallgatónak az egyetem által összeállított nyomtatványt, írásos kérvényt, középiskolai bizonyítványt, érettségi bizonyítványt, legújabb vizsgálatok eredményei, korábbi vizsgálatok leleteit kell benyújtania a fogyatékosságnak és a kért kedvezménynek megfelelően. A kérelmet a regisztrációs héten az adott tárgy(ak) felvételekor a kari tanulmányi osztályra kell beadni a „Fogyatékkal élő hallgatók kedvezményeit elbíráló Bizottság” részére címzett kedvezmény-igénylőlapon. A tanulmányi osztály a kérelmeket, a csatolandó dokumentumok hiánytalan meglétét, az eredetivel való egyezését ellenőrzi, aláírással igazolja és legkésőbb az első oktatási hét elején továbbítja az Oktatási Főigazgatóságra. Az egyetemen külön nyilvántartásban szerepelnek azok a hallgatók, akik már a felvételi eljárás során kedvezményben részesültek, valamint azon hallgatók, akik az egyetemen külön kértek kedvezményt. 
A Pannon Egyetem megkeresésemre csak a sürgetést követően válaszolt, amelyben a speciális szükségletű hallgatókat segítő szabályzatot és a tanulmányi tájékoztatót küldte meg.
A szabályzat értelmében a hallgatók a fogyatékosságot igazoló dokumentumokat, illetve azoknak – az intézmény által hitelesített – másolatát az Oktatási Igazgatóságnak nyújtják be.
A Pécsi Tudományegyetem 10 karán 2012 márciusában 342 fogyatékossággal élő hallgató tanult, a nyilvántartás szakvélemény alapján személyes regisztrációval, illetve az Elektronikus Tanulmányi Rendszer (továbbiakban: ETR) adatlapon történő önkéntes válaszadás alapján történt.
A Semmelweis Egyetemen 86 fő (5 mozgássérült, 1 végtaghiányos, 5 hallássérült, 5 látássérült, 1 halmozottan fogyatékos, 69 diszlexiás) fogyatékossággal hallgató tanul. 
A regisztrációra a hallgatói jogviszony létrehozása után, a hallgatói információs rendszerben kiküldött általános tájékoztató alapján, jelentkezés útján kerül sor, azzal, hogy a regisztráció nem kötelező. A regisztráció személyes találkozó alkalmával adatlap kitöltésével, jogszabályban meghatározott igazolások egyidejű bemutatásával történik, amellyel egy időben a tanulmányokhoz szükséges technikai és egyéb segítségnyújtásra vonatkozó igényeket is felmérik. A Fogyatékossággal élő hallgatók esélyegyenlőségének biztosításáról szóló szabályzat a fogyatékosság típusának megfelelő szakfőorvosi szakvéleményeket követeli meg. 
A Szegedi Tudományegyetemen regisztrált fogyatékossággal élő hallgatók száma a 2011/2012-es tanévben összesen 276 fő volt, 36 mozgássérült, 24 látássérült, 9 hallássérült, 4 autista, 112 diszlexiás, 70 diszgráfiás, 21 diszkalkuliás. 
A regisztráció adatlap kitöltésével kezdődik, amelyhez szükség van a BNO kódot tartalmazó szakvélemény másolatára, valamint igazolni kell az aktív hallgatói jogviszonyt. Az esélyegyenlőségi szabályzat 9.2 pontja a szakvélemény kiadásának speciális esetét szabályozza. Az SZTE Esélyegyenlőséget Biztosító Bizottsága olyan esetekben, amikor a fogyatékossággal élő hallgató akadályoztatva van a szakvélemény megszerzésével kapcsolatban, akkor a területileg illetékes pedagógiai szakszolgálatot vagy egészségügyi intézményt kérheti fel a szakvélemény kiadására. 
A Szent István Egyetemen 94 fő fogyatékkal élő hallgató tanult az elmúlt tanévben. A fogyatékos hallgatók nyilvántartása a karok között eltérő. A fogyatékosságot részben a Gólya programban rögzítik, majd innen a Neptun hallgatói nyilvántartó rendszerbe kerülnek az adatok. A másik lehetőség, ha a beiratkozáskor, a beiratkozási lapon a hallgató feltünteti fogyatékosságát, vagy tanulmányai megkezdése után például a szemeszterenként igénybe vehető rendszeres szociális támogatás igénylésekor nyújtja be az igazoló dokumentumokat. A nyilvántartásba vételre a fogyatékosság típusonként meghatározott egészségügyi intézmények szakfőorvosai által kiállított eredeti igazolások bemutatása után kerül sor. 
Az egyetem három képzési helyén, ÁOTK (4 fő), ABPK Szarvas (1 fő) és GK Gyula (2 fő) nem történik meg az adatok rögzítése a hallgatói nyilvántartási rendszerben, mivel ott kis létszámban vannak fogyatékossággal élő hallgatók, illetve a legtöbb szakra a felvételkor alkalmassági vizsgálat van, azonban a fogyatékossággal élők adatait itt is nyilvántartják a Tanulmányi Osztályok.
A Széchenyi István Egyetemen 26 fő fogyatékossággal élő hallgatót regisztráltak, 6 fő látássérült, 2 fő hallássérült, 8 fő mozgássérült, 9 fő diszgráfiás-diszlexiás, és 1 fő diszkalkuliás. Az önkéntes regisztrációnak feltétele a hallgató fogyatékosságát igazoló szakvélemény. 
A Színház- és Filmművészeti Egyetemen 1 fogyatékossággal élő – mozgássérült – hallgató tanul az színházi dramaturg szakon. A hallgató a felvételi jelentkezésekor csatolta a Mozgásvizsgáló Országos Szakértői, Rehabilitációs Bizottság és Gyógypedagógiai Szolgáltató Központ által kiállított orvos szakértői véleményt, melyből másolatot az egyetem is kapott a hallgató beiratkozásakor. 
Az egyetem esélyegyenlőségi tervének 2. sz. melléklete értelmében a fogyatékossággal élő hallgató fogyatékosságának típusát és mértékét, annak végleges vagy időszakos voltát a fogyatékosság típusonként meghatározott egészségügyi intézmények szakfőorvosai által kiállított szakvéleménnyel igazolja. Továbbá rögzíti, hogy olyan esetekben, amikor a fogyatékossággal élő hallgató akadályoztatva van a szakvélemény megszerzésével kapcsolatban, akkor a területileg illetékes pedagógiai szakszolgálatot vagy egészségügyi intézményt kérheti fel a szakvélemény kiadására.

Főiskolák
A Budapesti Gazdasági Főiskolának (BGF) az elmúlt tanévben 75 fő fogyatékossággal élő hallgatója volt. 
A Karokon a Tanulmányi és Vizsgaszabályzat (továbbiakban TVSZ) 69. § (2) és (3) bekezdése alapján a Kar vezetősége által kijelölt koordinátor a Tanulmányi és Oktatásszervezési Hivatal közreműködésével regisztrálja a fogyatékossággal élő hallgatókat. A koordinátor a felvételi eljáráskor benyújtott dokumentumokból (többletpontok alapján) tájékozódik a fogyatékossággal élő hallgatókról, akikkel a Tanulmányi és Oktatásszervezési Hivatal közreműködésével e-mailben is felveszi a kapcsolatot. A TVSZ 68. §-ában meghatározott – a felsőoktatási felvételi eljárás során elfogadott – dokumentumokkal igazolt adatokat a koordinátor, illetve a Tanulmányi és Oktatásszervezési Hivatal munkatársa rögzíti a Főiskola elektronikus tanulmányi és nyilvántartási rendszerében, valamint a hallgató törzslapján a fogyatékossággal kapcsolatos adatokat, feltüntetve a szakvéleményt kiállító szakértő, bizottság nevét, címét, a szakvélemény keltét. 
A rektor tájékoztatása szerint: ha a hallgató fogyatékosságát a középfokú tanulmányaik ideje alatt nem diagnosztizálták, illetve ezt követően keletkezett a fogyatékosság a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal, vagy annak jogelődje által kiállított dokumentummal igazolhatja azt, ilyen igazolás hiányában elfogadható szakfőorvos vagy igazságügyi szakértő által kiállított, fogyatékosságot igazoló szakvélemény is. Mindegyik esetben az igazolásnak, határozatnak tartalmaznia kell a fogyatékosság megnevezését – a betegségek nemzetközi osztályozására szolgáló  BNO kóddal együtt. 
A BGF tanulmányi és vizsgaszabályzatának 68. §-a ugyanakkor úgy rendelkezik, „ha a hallgató fogyatékosságát később állapították meg hallássérültek esetében a területileg illetékes audiológiai állomás szakfőorvosa, látássérültek esetén a területileg illetékes szemészeti klinika szakfőorvosa, mozgássérült esetén a területileg illetés klinika, kórház, szakrendelő szakfőorvosa, beszéd fogyatékosság és pszichés fejlődés zavarai miatt a nevelési, tanulási folyamatban tartósan és súlyosan akadályozottak esetén igazságügyi szakértő a hallgató vizsgálata alapján 30 napon belül jogosult.” Nem magyar állampolgárok esetén a fogyatékosságot igazoló Magyarországon kiállított igazolás, szakvélemény fogadható el. 
A Dunaújvárosi Főiskolán 27 fő fogyatékossággal élő hallgató tanul. Az intézmény a Neptun tanulmányi információs rendszer segítségével regisztrálja és tartja nyilván a fogyatékossággal élő hallgatókat. A fogyatékosság megállapításának és igazolásának rendjét a főiskola TVSZ-e a Ftv. Vhr-nek megfelelően határozza meg, a hallgatónak a szakvéleményt kell benyújtania, a Neptun tanulmányi információs rendszerben hozzáférhető „méltányossági” jellegű kérvény mellékleteként. 
Eötvös József Főiskola (Bajai Főiskola) fogyatékos hallgatóinak száma 12 fő, fele a Neveléstudományi Karon, fele pedig a Műszaki és Közgazdaságtudományi Karon tanul. A fogyatékossággal élő hallgatók regisztrációjára, nyilvántartására a félévenként a beiratkozási lapokkal egyidejűleg átadott lap kitöltésével lehet, amelyen a hallgató jelezheti fogyatékosságát, elérhetőségeit, esetleges kérését az intézmény alkalmazásában álló Esélyegyenlőségi Bizottság elnökéhez. A regisztrációhoz a jogszabályban meghatározott orvosi igazolások benyújtása szükséges, melyek az elbírálást követően archiválásra kerülnek. A nyilvántartást az Esélyegyenlőségi Bizottság elnöke gondozza, aki minden szemeszterben a Főiskola tanulmányi osztályvezetővel egyezteti fenti hallgatók státuszát, valamint a félévenkénti beiratkozások kapcsán aktualizálja a fogyatékossággal élő hallgatók listáját.
Az Eszterházy Károly Főiskolán (Egri Főiskola) tanuló fogyatékos hallgatók létszáma a 2011/2012. tanévben 61 fő volt. A hallgatók a beiratkozáskor a beiratkozási lap utolsó pontjában megjelölhetik fogyatékosságukat, amelyet a Neptun rendszerben is regisztrálnak, erre a Tanulmányi és Információs Központ dolgozói személyesen is felhívják a hallgatók figyelmét, egyúttal tájékoztatják a szakmai koordinátor személyéről és elérhetőségéről. A fogyatékosság igazolásához szükséges dokumentumokat is ekkor kell a hallgatóknak benyújtaniuk. Igazolásként a Tanulási Képességeket Vizsgáló Szakértői Bizottságok szakvéleményét, hivatalos jegyzékben szereplő igazságügyi szakértő szakvéleményét, érzékszervi fogyatékosok esetében a területileg illetékes megyei vagy országos rendelőintézetek főorvosa által kiállított szakvéleményt, ill. az ORSzSzI, és az NRSzH Szakértői Bizottságainak szakvéleményét/diagnózisát fogadják el. 
A főiskola a fogyatékossággal élő hallgatók esélyegyenlőségét biztosító feltételekről és kedvezményekről szóló szabályzatának 4. § (1) bekezdése rögzíti azt is, hogy „a súlyosan fogyatékos állapot megállapítását az Országos Orvosszakértői Intézet illetékes bizottsága végzi. Az intézet a felsőoktatási intézmény kérésére is elvégzi a fogyatékosság mértékének meghatározását.”
A Gábor Dénes Főiskola (város) NEPTUN tanulmányi rendszere 106 fő fogyatékossággal élő hallgatót tart nyilván. A fogyatékosságot az érintett hallgató jelzi a Tanulmányi Hivatal munkatársainak beiratkozáskor/bejelentkezéskor, illetve bármely időpontban, ha a fogyatékosságot eredményező egészségi állapot romlás tanév közben merül fel. A fogyatékosságot a hallgatók a ,,Szabályzat a fogyatékossággal élő hallgatók esélyegyenlőségét biztosító feltételekről” elnevezésű szabályzat 3. bekezdése szerint igazolják. A fogyatékosság, illetve annak mértékének megállapítása a hallgató által benyújtott szakvélemény alapján történik. Amennyiben a jelentkező fogyatékossága már a közoktatási tanulmányai során is fennállt, és erre tekintettel tanulmányi és érettségi vizsga során kedvezményben részesült, a fogyatékossága típusa szerint illetékes Szakértő és Rehabilitációs Bizottság vagy a területileg illetékes Tanulási Képességet Vizsgáló Szakértői és Rehabilitációs Bizottság jogosult igazolni a fogyatékosságot. Amennyiben a fogyatékosság később keletkezett hallássérültek esetében a területileg illetékes audiológiai állomás szakfőorvosa; látássérültek esetében a területileg illetékes szemészeti szakrendelő szakfőorvosa; mozgássérültek esetében a területileg illetékes klinikák, kórházak, szakrendelők főorvosa; beszéd- és más fogyatékos hallgató esetében igazságügyi szakértő jogosult igazolni a fennálló fogyatékosságot.
A Károly Róbert Főiskolán (Gyöngyösi Főiskola) az elmúlt félévben 38 fogyatékossággal élő hallgató tanult. Kérelmeiket az Oktatási Igazgatóság esélyegyenlőségi ügyszámon iktatja, amelyet a jogszabályban meghatározott igazolásokkal támasztják alá. 
A Kecskeméti Főiskolán az elmúlt félévben 8 mozgássérült és 14 beszédfogyatékos (diszlexia, diszgráfia), aktív jogviszonnyal rendelkező hallgató volt.
A felvételi jelentkezéskor a fogyatékosságért kapott többletpontok alapján a felvételi döntés után a hallgatókat (a jogszabályban előírt igazolások ellenőrzése után) nyilvántartásba veszik. Amennyiben a fogyatékosság a tanulmányok alatt derül ki (következik be), akkor a hallgató (a jogszabályban előírt hatóságok által kiállított igazolások csatolásával) kérvényt adhat be a Főiskolai Hallgatói Esélyegyenlőségi Bizottsága részére. A kérvény előterjesztője az Oktatási Iroda Kari referense. A kérvény kitöltésében a „Hallgatói és Oktatói Szolgáltató Központ” (HOSZK) segíti a hallgatókat.
A Magyar Táncművészeti Főiskolán a táncos és próbavezető szakon a tanulmányi osztályon rendelkezésre álló adatok alapján jelenleg 4 fő fogyatékossággal élő rendelkezik aktív hallgatói jogviszonnyal. Valószínűsíthető, hogy a fogyatékossággal élő hallgatók tényleges száma ennél nagyobb, mivel jellemzően a hallgatók a nyelvvizsga kötelezettség alóli felmentést javasoló szakvéleményt csak tanulmányaik befejezését követően nyújtják be.
A Nyíregyházi Főiskola fogyatékossággal élő hallgatóival való kapcsolatfelvételre már a jelentkezést megelőzően, a főiskolai „nyíltnapokon” és azt követően is lehetőséget biztosít az Esélyegyenlőségi Iroda Tanulmányi Osztály Felvételi Csoportjával közösen. 
A hallgatói jogviszony létrejötte előtt, a felvételi jelentkezés benyújtását megelőzően az Esélyegyenlőségi Iroda munkatársai tanácsokkal látják el a jelentkezőket. Kiemelten kezelik a fogyatékossággal élő pályázókat, megismertetik őket az intézmény által kínált lehetőségekkel (szállás, akadálymentesítés, tantervi követelmények eltérő teljesítése, stb.). 
A felvételt követően az Esélyegyenlőségi Iroda munkatársai és a kari koordinátorok évek óta jelen vannak a Hallgatói Önkormányzat által szervezett Gólyatábor és Gólyanapok rendezvényein tájékoztató, információkat nyújtó előadások, kötetlen beszélgetések formájában. A minisztérium által kért létszámadatok lejelentéséig (minden év október 15-ig) igyekeznek személyesen kapcsolatba lépni a beiratkozott fogyatékossággal élő hallgatókkal. A főiskola honlapján a NEPTUN rendszeren keresztül megkeresik azokat a hallgatókat, akik a felvételi eljárás folyamán fogyatékossággal élőknek járó kedvezményben részesültek. A regisztrációhoz adatlapot készítettek, mely megtalálható honlapon.
A Szolnoki Főiskolán 2011/2012. tanévben összesen 14 fő fogyatékossággal élő hallgató tanult. A főiskola Tanulmányi és Oktatásszervezési Központja szemeszterenként regisztrálja a fogyatékossággal élő hallgatókat, önkéntes bejelentés alapján. A fogyatékosságot akkor kell a hallgatónak igazolnia, amikor kedvezményt vagy mentességet igényel a fogyatékosságára tekintettel, amit a Neptun rendszerben az erre a célra kialakított formanyomtatvány kitöltésével, és jogszabályban előírt igazoló dokumentumok beszkennelt elektronikus és a Bizottságnak bemutatott eredeti példányával nyújthat be a szemeszter kezdő napjától számított 15 napon belül. A kérelemről a bizottság javaslata alapján a rektor dönt.

2. A felsőoktatási intézményben a fogyatékossággal élő hallgatók ügyeit vivő munkatárs, képzettsége, kiválasztási szempontjai 

Egyetemek

A Budapesti Corvinus Egyetemen 2004 óta foglalkoznak a fogyatékkal élő hallgatók ügyeinek intézésével és kialakították a fogyatékos hallgatók tanulmányi ügyeivel foglalkozó kari koordinátori hálózatot. A kari koordinátorok munkáját az egyetemi fogyatékosügyi koordinátor integrálta, aki egyben a Diáktanácsadó Központ vezetője (és kari koordinátor) is Az egyetemi fogyatékosügyi koordinátor kiválasztásában végzettsége – pszichológus, klinikai szakpszichológus, mentálhigiénés és individuálpszichológiai tanácsadó, pszichoterapeuta – játszott döntő szerepet. 
A kari koordinátorokat a karok dékánjai bízták meg, kiválasztásukban egységes szempontok nem érvényesültek, a végzettség mellett, inkább a vélt személyes alkalmasság, a fogyatékos hallgatók iránti érzékenység feltételezése érvényesült. A karok többségénél a kari adminisztratív dolgozók közül választottak, ebben az esetben praktikus szempontként említhető, hogy a munkatárs munkakörénél fogva is napi kapcsolatban áll a hallgatókkal, és kötött munkaidőben, napi 8 órában elérhető számukra. A Kertészeti Karon – ezzel szemben –mindig egy oktató kapta a kari koordinátori megbízást. 
A kari koordinátori megbízás nem szerepel a munkaköri leírásokban és külön díjazásban sem részesülnek a munkájukért.
A Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem 1997-től létrehozta a Látássérülteket Segítő Központot, amely a tanulmányi segítséget nyújtott a vak hallgatók számára. A fogyatékossággal élő hallgatók ügyeinek intézése 2000-től a hallgatói tanácsadó iroda működéséhez kapcsolódott, amely a Diákközpont keretein belül működik Támpont Iroda néven. 2002. szeptember 1-jével az egyetem a Diáktanácsadó Irodában új ügyintézői státuszt hozott létre fogyatékosügyi koordinátori munkakörben a sérült hallgatók tanulmányainak támogatására. Majd 2009-től a koordinátor elnevezése esélyegyenlőségi koordinátorra változott. A koordinátori munkakört eddig betöltők többsége műegyetemen szerezett mérnöki diplomával és pszichológia szakos végzettséggel rendelkeztek, illetve rendelkeznek. Az esélyegyenlőségi koordinátor kiválasztási szempontjai között feltételként szerepel a felsőfokú végzettség, jó kommunikációs és tanácsadói képesség, valamint empátia, és nyelvtudás. 
A Debreceni Egyetemen a fogyatékosügyi koordinátor kiválasztásánál pszichológusi végzettség és több éves szakmai tapasztalat volt az alapkövetelmény. A fogyatékosügyi koordinátor kezdetektől a Debreceni Egyetem Mentálhigiénés Programjának vezetője, jelenleg a Debreceni Egyetem Mentálhigiénés és Esélyegyenlőségi Központ vezetője. Végzettségét tekintve pszichológus, mentálhigiénikus, klinikai szakpszichológus, addiktológiai szakpszichológus és szervezetfejlesztő-szupervízor. 2010-ben elvégezte az ILO A befogadó és sokszínű munkahelyért című tananyagra épülő „Esélyegyenlőségi referens” képzési programot és 2011-től esélyegyenlőségi és akadálymentesítési szakoktató.
A Debreceni Egyetem Mentálhigiénés és Esélyegyenlőségi Központ referense 2012-ben elvégezte a rendezvényszervezői képzést, melyet a Fogyatékos Személyek Esélyegyenlőségéért Közalapítvány szervezett.
Az ELTE-n az egyetemi fogyatékosügyi koordinátorról a 22/2009. (XII. 7.) számú rektori utasítás rendelkezik, ami rögzíti, hogy a rektor a kari koordinátorok közül megfelelő szakértelemmel és tapasztalattal rendelkező egyetemi fogyatékosügyi koordinátort nevez ki.
Az egyetem fogyatékosügyi koordinátora — egyebek mellett — rendszeresen, de legalább negyedévente (a gyakorlatban havonta) egyeztető megbeszélést tart a kari koordinátorok számára. Évente fórumot szervez az Egyetem fogyatékos hallgatói, az őket segítő koordinátorok és bizottságok, a hallgatói önkormányzatok és a fogyatékosügyi érdekvédelmi szervezetek részvételével, a speciális szükségletű hallgatók megismerkedése, a felkínált lehetőségek jobb megismerése, a problémák közös megoldása érdekében.
Fogadóórákat tart, melyeken akár hallgató, akár oktató személyes kéréssel, problémával jelentkezhet, amennyiben az adott kérdéskör nem megoldható kari szinten, vagy a kari fogyatékosügyi koordinátor nem kompetens a probléma kezelésében. Igény esetén segít a kari koordinátoroknak speciális, gyógypedagógiai jellegű kérdések, problémák megoldásában (pl. a hallgatói igazolások elfogadhatósága, eszközök, személyi segítői feladatok, adaptáció, tanulássegítő módszerek stb.) A karok koordinátorainak közreműködésével gondoskodik egy új módszertani kiadvány megírásáról, amely kifejezetten a fogyatékos hallgatók hatékony és akadálymentes egyetemi oktatásáról szól.
A karokon működő fogyatékosügyi koordinátorok esetében nincs egységes szabályozás, minden esetben szempont a fogyatékosügyi adminisztrációhoz szükséges tapasztalatok, ismeretek, szabályok magas szintű birtoklása. Az egyetemi fogyatékosügyi koordinátor (gyógypedagógus szakember) állásfoglalása szerint a kari fogyatékosügyi koordinátoroknak nem feltétlenül kell gyógypedagógusi végzettséggel rendelkezniük.
Az ÁJK-n 2008 augusztusa óta a Tanulmányi Hivatal vezetője a fogyatékosügyi koordinátor. A koordinátor kiválasztásánál fontos szempont volt, hogy a hallgatók ügyeit és a tanulmányi rendszert jól ismerő kolléga lássa el a feladatot. A koordinátor jogász végzettségű.
A BGGYK-n a fogyatékossággal élő hallgatók megsegítésére 2000 óta van kinevezett fogyatékosügyi koordinátor és ugyanekkor alakult meg a fogyatékos és krónikus megbetegedésben szenvedő hallgatók ügyeivel foglalkozó Speciális Szükségletű Hallgatók Segítő Testülete (továbbiakban: SHST). A nyolc főből álló SHST tagjai olyan oktatók, akik valamennyi fogyatékossági területnek megfelelő gyógypedagógus szakemberek, így az érintett hallgatók közvetlenül fordulhatnak hozzájuk probléma esetén. Ezáltal a kar bármilyen fogyatékos vagy krónikus betegségben szenvedő hallgató fogadására felkészült. Az SHST-nek tagja egy könyvtári dolgozó és egy speciális szükségletű hallgató is. Az SHST vezetését a Kar fogyatékosügyi koordinátora látja el. Az SHST vezetője és tagjai munkájukat önkéntesként, anyagi juttatás nélkül végzik. A testület munkáját és a speciális szükségletű hallgatókat megillető jogokat a 2003-ban elfogadott szabályzat rögzíti. A kari fogyatékosügyi koordinátor több testületnek is tagja a BGGYK-n (SHST, Könyvtári Bizottság, Kreditátviteli Bizottság). Az Oktatási Bizottság minden esetben kikéri az SHST és a koordinátor véleményét, a hozzájuk forduló fogyatékos hallgatókkal kapcsolatos ügyekben. A kari koordinátorhoz rendszeresen érkeznek közvetlenül a hallgatóktól felmentés iránti kérelmek (akár tantárgyak, akár a nyelvvizsga kapcsán).
A BTK-n 2003 óta van kinevezett felsőfokú végzettségű fogyatékosügyi koordinátor, aki sem juttatást, sem munkaidő-kedvezményt nem kap, a kar nemzetközi menedzsereként teljes állásban, a koordinátori feladatokat munkaköre mellett látja el. Kinevezésénél fontos szempont volt, hogy a fogyatékosügy iránt elkötelezett személyről legyen szó, aki hivatása gyakorlása során sokat tett az egyenlő esélyű hozzáférésért (látássérültek számára taktilis térképet készített Budapest közlekedéséről) és egyben a tanulmányi hivatal munkatársaként hatékonyan részt vett a fogyatékos hallgatók tanulmányi ügyeinek intézésében. 
A BTK-n emellett 2007-ben megalakult a kari esélyegyenlőségi bizottság. Tagjai nem gyógypedagógus végzettségűek, a jelenlegi elnök esélyegyenlőségi infokommunikációs szakoktató. A bizottság feladatköre a kari esélyegyenlőségi feladatok koordinálása, kapcsolattartás az esélyegyenlőségi munka egyetemi szintű szereplőivel, javaslattétel a kar rendelkezésére álló normatív támogatás felhasználására, az esélyegyenlőségi célú beszerzésekre; kérvények, beadványok és panaszok elbírálására. A speciális igényű hallgatók, oktatók, egyéb munkatársak számára ún. Esélyegyenlőségi szobát működtet, amely eszközökkel és szolgáltatásokkal segíti az egyetemi életben való egyenlő esélyű részvételt; a speciális igényűek számára számítógépet, szkennert, nagyító berendezést helyez ki a kar könyvtári egységeibe, intézeteibe; kölcsönöz tanulást, tudományos munkát segítő eszközöket regisztrált speciális igényű hallgatók és dolgozók számára; tájékoztató és tapasztalatszerzésre alkalmas programokat, esélyegyenlőségi rendezvényeket szervez; nehezen megoldható helyzetekben közvetít a speciális igényű hallgató vagy a vele kapcsolatban álló személyek kérésére. A bizottság kidolgozta a kar esélyegyenlőségi tervét, melyet a Kari Tanács elfogadott. A terv kétévente kerül felülvizsgálatra.
Az IK-n a fogyatékossággal élő hallgatókkal két fő foglalkozik, munkájukat folyamatos egyeztetéssel végzik. Egy oktató mestertanár, akinek feladata a tanulmányokkal kapcsolatos tanácsadás, aki programtervező matematikus, számítástechnika szakos tanár és a Fogyatékos Személyek Esélyegyenlőségéért Közalapítvány szakértője, esélyegyenlőségi szakoktató, valamint az „Informatika a látássérültekért” Alapítvány Felügyelő Bizottságának tagja. A másik munkatársuk a tanulmányi osztályvezető, aki a fogyatékos hallgatókkal kapcsolatos adminisztrációt végzi, illetve a tanulmányi ügyekhez kapcsolódó adminisztratív tudnivalókban ad tanácsot. Képzettsége oktatásszervező, művelődésszervező (andragógus). 2008 óta intézi a fogyatékkal élő hallgatók ügyeit.
A PPK-n a fogyatékosügyi koordinátor személyét a kari tanács választja meg a dékán javaslata alapján. A kari tanácsban a Kari Speciális Bizottság (Kari Tanulmányi Bizottság) tagjai is képviseltetik magukat, különös tekintettel az elnökre, mely tisztséget az oktatási dékánhelyettes tölti be. A karon 2003 óta dolgozik fogyatékosügyi koordinátor a speciális szükségletű hallgatók tanulásának támogatása érdekében. 2011 februárjától a koordinátori munka a stratégiai dékán helyettes felügyeletével és a jogi referens támogatásával működik.
A PPK fogyatékosügyi koordinátora kiválasztásának legfontosabb szempontjai, hogy megfelelő empátiával, és szolidaritással rendelkezzen a fogyatékos személyekkel szemben, olyan végzettsége legyen, ami segíti a fogyatékos személyekkel kapcsolatos munkát; jó problémamegoldó, szervezőkészségű és kommunikációs képességgel bírjon. Fontos a megfelelő kreativitás a speciális hallgatók részére szervezendő programok területén. Az előző két koordinátor gyógypedagógiai végzettséggel rendelkezett, a jelenlegi kari fogyatékosügyi koordinátor a kar egyik végzett hallgatója, aki neveléstudományi MA, kommunikáció és művelődésszervező szakos végzettségekkel‚ valamint demonstrátori feladatellátása alapján oktatás szervezési tapasztalatokkal is rendelkezik. Az előző két koordinátorhoz hasonlóan ő is specializálódott, akkreditált jelnyelvi tolmácsképzésben vesz részt.
A TáTK-on szociális munkás végzettségű, az adott területen tapasztalattal bíró, a témában oktató és kutató szakemberek kerültek kiválasztásra, a megbízás nem jelent formális státuszt, javadalmazást önkéntes tevékenységről van szó.
A TTK-n 2002 óta van fogyatékosügyi koordinátor. Jelenleg tanulmányi előadóként dolgozik és e munkát többletfeladat-elrendelés alapján végzi. Középiskolai tanári szakképzettséggel rendelkezik.
A TÓK 2003 óta biztosítja a speciális szükségletű hallgatók megsegítését. 2003-2007-ig a Neveléstudományi Tanszék pedagógia szakos diplomával rendelkező oktatója koordinálta, majd 2008-tól oktató, aki gyógypedagógusi diplomával rendelkezik. A fogyatékosügyi koordinátori feladatok ellátására nincs külön munkakör. 
A Kaposvári Egyetemen az elmúlt években több oktató látott el intézményi koordinátori feladatot, 2012 januárja óta gyógypedagógus végzettségű oktató tölti be e funkciót.
A Magyar Képzőművészeti Egyetemen 2000-től a tanulmányi osztályvezetője látja el az intézményi koordinátori feladatokat, aki andragógus. A koordinátor neve és elérhetősége az intézmény tájékoztatójában feltüntetésre került. Az SZMSZ II. rész X. fejezet 11. § (1) bekezdése szerint a koordinátori feladatok végrehajtására művésztanár vagy pedagógiai felsőfokú végzettséggel rendelkező személyt bíz meg 2 évre, amely megbízás folyamatosan ismételhető, díjazásban is részesíthető. 
A Miskolci Egyetemen 2011 februárjától három személy vesz részt a fogyatékossággal élő hallgatók ügyeinek intézésében, munkájukat a tanulmányi rektor-helyettes ellenőrzi. (Ezt megelőzően a Központi Tanulmányi Osztály vezetője koordinálta a fogyatékkal élő hallgatók ügyeit.) Az egyetemi szakmai koordinátor filozófia, magyar nyelv és irodalom, politológia, valamint pedagógiai egyetemi diplomával rendelkezik. A gazdasági koordinátor az Egyetemi Ügyfélszolgálati Központ vezetője, ő gondoskodik arról, hogy a kiegészítő normatív támogatás a fogyatékossággal élő hallgatók képzésnek segítésére, az oktatásukra alkalmas feltételek megteremtésére, illetve fenntartására fordítódjék. A Központ egyik ügyvivő szakértője pedig a hallgatóknál kint lévő eszközök nyilvántartásával, a fogyatékossággal élő hallgatók számára kialakított pihenőszoba felügyeletével, a szerződések megkötésével — pl. szállítás — foglalkozik.
Az Egyetemi Ügyfélszolgálati Központ beiratkozáskor (az Intézményi Tanulmányi Tájékoztató általános részében) tájékoztatja a fogyatékossággal élő hallgatókat az egyetemi szakmai koordinátor nevéről és elérhetőségéről.
A Nemzeti Közszolgálati Egyetem jogelőd intézményeiben a Közigazgatás-tudományi Karon 2001-től fogyatékos ügyi koordinátor segítette a fogyatékos hallgatókat. A fogyatékos ügyi koordinátor a kollégiumigazgató volt.
A Hadtudományi és Honvédtisztképző Karon 2012-ben megalakult az Esélyegyenlőségi és Döntést Előkészítő Bizottság, melynek elnöke a rektor által határozatlan időre megbízott intézményi koordinátor, tagja még a Kar jogásza és további két oktató, akik saját munkakörük mellett látják el e feladatokat, illetve a HÖK is delegált egy tagot.
A Nyugat-Magyarországi Egyetemen a Hallgatói Követelményrendszer 54. §-a szerint a rektor 3 évre jelöli ki – külön díjazás ellenében – az egyetemi fogyatékosügyi koordinátort, akit mindennapi munkában a kari fogyatékosügyi koordinátorok segítenek. A kari koordinátorok részben oktatók (gyógypedagógiai alapvégzettséggel és gyakorlattal is rendelkeznek), akik az oktatói tevékenységük mellett látják el a koordinátori feladatokat, részben a kari tanulmányi osztályok ügyintézői, akik empatikus és humánus attitűddel rendelkeznek. A koordinátorok minden esetben egyetemi vagy főiskolai végzettségűek. A fogyatékossági állapottal kapcsolatos ismereteiket az évente megrendezett összegyetemi koordinátori szakmai nap keretében bővíthetik. 
Az Óbudai Egyetem és jogelődje a Budapesti Műszaki Főiskola a kiegészítő normatív támogatás bevezetése óta foglalkoztat külön megbízással fogyatékosügyi koordinátort. A fogyatékosügyi koordinátort a rektor az oktatói munkakörben közalkalmazottként foglalkoztatottak közül jelöl ki. Jelenleg ezt a tevékenységet egyetemi docens beosztású munkatárs látja el, aki 38 éves oktatói tapasztalattal, mérnöki és pszichológusi diplomával rendelkezik, az Egyetem folyamatait és munkatársait is jól ismeri, ezért hatékonyan segíti a rászorultakat. Kutatási területe az életvitelt segítő infó-kommunikációs megoldások kutatása, ezért naprakész ismeretekkel rendelkezik. A kapcsolattartás módja: személyes, e-mail, telefon. 
Az egyetem a kedvezmények elbírálására a „Fogyatékkal élő hallgatók kedvezményeit elbíráló Bizottságot” hozott létre, amely a bizottság tagjai közül választott elnökből, a karok és központok részéről l-l fő oktatóból és a rektor által kijelölt intézményi koordinátorból áll. 
A Pannon Egyetem felvételi tájékozatója tartalmazza a fogyatékosügyi koordinátor megnevezését és elérhetőségét, akit a Szabályzat értelmében az oktatási és akkreditációs rektor-helyettes bíz meg határozatlan időre. Az egyetem karain kari koordinátorok működnek, akik hetente egy alkalommal fogadóórát tartanak a speciális szükségletű hallgatók és az őket oktató kollegák számára.
A Pécsi Tudományegyetem 1999 óta működik fogyatékosügyi koordinátor, kiválasztási szempontként szerepet játszott a pedagógia szakos végzettség, a hallgatók körében végzett tevékenységek, szervezőkészség, empátia, jogérzékenység, széles körű kapcsolatrendszer az egyetem karain, kórház-pedagógiai tájékozottság. 
Az Egyetem általános és kari tájékoztatóiban a fogyatékosügyi koordinátor neve és elérhetősége nem lelhető fel.
A Semmelweis Egyetem 2008-tól alkalmaz egyetemi fogyatékosügyi koordinátort a Stratégiai, Működésfejlesztési és Igazgatásszervezési Főigazgatóság, majd 2011. november elsejétől a Rektori Hivatal égisze alatt. Az egyetemi fogyatékosügyi koordinátor közalkalmazottként, ügyvivő-szakértői munkakörben, részmunkaidőben látja el feladatát. A kiválasztásnál alapvető szempont volt a korábbi kari fogyatékosügyi koordinátorként végzett munka (az egyetemi fogyatékosügyi koordinátor 2006 márciusától volt a Testnevelési és Sporttudományi Kar önkéntese), az érintettség (hallássérült), a felsőfokú végzettség, valamint az érintettekkel és érdekvédelmi szervezeteikkel való szoros együttműködés. Az egyetemi fogyatékosügyi koordinátor edzői és rekreáció szervezői főiskolai diplomával rendelkezik, emellett testnevelő tanári szakon, valamint közigazgatás-szervezői szakon végzős hallgató. Az egyetemi fogyatékosügyi koordinátor munkáját, továbbá a hallgatókat az Egészségtudományi Karon kari mobilitási, illetve fogyatékossággal élő hallgatókkal foglalkozó koordinátor segíti.
Az egyetemi szabályzat 8. §-a alapján az oktatási és informatikai rektor-helyettes koordinátort jelöl ki a fogyatékos hallgatók tanulmányainak segítésére, aki egy köztiszteletben álló, hosszabb pedagógiai tapasztalattal rendelkező vezető oktató lehet. Feladatának ellátásáért díjazásban részesül, forrása a fogyatékossággal élő hallgatók után adott kiegészítő normatív támogatás.
A Szegedi Tudományegyetemen az esélyegyenlőségi koordinátort, aki egyben az SZTE Esélyegyenlőséget Biztosító Bizottság elnöke, a rektor nevezi ki 3 évre 2002 óta. Munkáját részmunkaidőben végzi, végzettségét tekintve szakpszichológus, PhD fokozottal rendelkező oktató. Feladata többek között az Egyetem szabályzata szerint a Bizottság munkájának irányítása, esélyegyenlőségi ügyek koordinálása, részvétel a fenti bizottság munkájában, kapcsolattartás a fogyatékos hallgatókkal és azok személyes segítőivel, a fogyatékos hallgatók tanulmányai, vizsgái során alkalmazható segítségnyújtási lehetőségek biztosítása, az általuk igényelt konzultációs lehetőségek megszervezése, a normatív támogatás felhasználására vonatkozó javaslattétel.
A Szent István Egyetem két karán (GTK-án és az YMÉK-en) a fogyatékossággal élő személyek ügyeinek intézésével megbízott munkatárs foglalkozik. A kiválasztásnál irányadó szempont volt, hogy az illető tisztában legyen az esélyegyenlőségi emberi erőforrás menedzsmentjének alapjaival, illetve magas empatikus készséggel bírjon. Emellett Állatorvos-tudományi Karon két oktató, egy fogyatékosügyi referens és egy „ombudsman” is részt vesz a fogyatékos hallgatók ügyei intézésében. A többi karon a tanulmányi előadók közösen segítik a hallgatókat ügyeik intézésében.
Az Egyetem honlapján (a válaszban hivatkozott intézményi tájékoztatóban megjelölt helyen) a fogyatékosügyi koordinátor neve és elérhetősége nem lelhető fel.
A Széchenyi István Egyetem rektora 2002-ben jelölte ki az egyetem fogyatékosügyi koordinátorát, aki gyógy- és pszichopedagógus, diplomás szociális munkás és M.Sc. szupervizor. 
Az Egyetem gondoskodott a fogyatékos ügyi koordinátor személyének és elérhetőségeinek (telefonszám, e-mail) nyilvánossá tételéről: az Egyetem honlapján, tanulmányi tájékoztatóban, tanulmányi osztályon, a különböző karokon, intézetekben és tanszékeken. A koordinátor közvetlen kapcsolatban áll a tanulmányi osztály munkatársaival.
A Színház- és Filmművészeti Egyetemen fogyatékossággal élő hallgató ügyeivel foglalkozó munkatárs a Tanulmányi Osztály munkatársa, aki 3 éve végzi koordinátori munkáját. Kiválasztásánál szempont volt, hogy pedagógus diplomával rendelkezik és tanulmányai alatt — többek között – pszichológiai (pl. szociálpszichológia, fejlődéslélektan, mentálhigiéne) tárgyakat hallgatott. Személyiségére jellemző az empátia, odafigyelés, a hallgatók segítése, szociális érzékenység, kreativitás, nyitottság.

Főiskolák

A BGF-en 2006 óta az intézményi szintű koordinátor és a karokon a Tanulmányi és Oktatásszervezési Hivatal munkatársai, illetve egy kijelölt oktató tartja a kapcsolatot a hallgatókkal. A koordinátorok, ügyintézők kiválasztásánál a szakmai hozzáértés, valamint az empatikus készség, konfliktuskezelési és probléma megoldási készség játszik fontos szerepet. Így van köztük jogász, kommunikátor szakképzettségű, valamint oktatói munkaköri betöltő munkatárs. 
A koordinátorokat feladatuk ellátásában az intézményi mentorközpontban dolgozó hallgatók is segítik, akik szintén készséggel állnak a fogyatékossággal élő, illetve hátrányos helyzetű társaik rendelkezésére tanulmányi nehézségeik megoldásában. 
A BGF egyes karainak képzéseiről kiadott tájékoztató kiadványok közül egyedül a Kereskedelmi, Vendéglátó-ipari és Idegenforgalmi Kar kiadványában lelhető fel a fogyatékossággal élők intézményi koordinátorának neve (a kar oktatási dékán helyettese) és elérhetősége. 
A Dunaújvárosi Főiskola 2006-tól biztosítja intézményesített formában az érintett hallgatók ügyeinek intézését. A szakfeladat ellátását egy fő főiskolai oktató jogtanácsos bevonásával látja el. 
A munkatársak kiválasztásának alapvető szempontjai az oktatási folyamat átfogó rendszerszintű ismerete mellett, a vonatkozó jogszabályok alkalmazásának képessége, valamint az empátia és a szociális érzékenység. 
A TVSZ szerint a főiskola rektora a fogyatékossággal élő hallgatók segítésére a főállású oktatók közül koordinátort nevez ki, ugyanakkor a főiskola nem bocsátotta rendelkezésemre az éves tájékoztató kiadványát, így a koordinátor személyével és elérhetőségével kapcsolatos információk nem állnak a rendelkezésemre.
Eötvös József Főiskola főtitkára fenti kérdésemre nem válaszolt.
Az Eszterházy Károly Főiskolán az 1999/2000-es tanév óta van a fogyatékos hallgatókat szakmai koordinátor segíti. 2005-től a neveléstudományi tanszék adjunktusa látja el a feladatokat, 2012 januárjától külön díjazás nélkül, oktatói feladatai mellett, aki oligofénpedagógia – pszichopedagógia szakos gyógypedagógiai tanár, biológia – pedagógia szakos általános iskolai tanár, fejlesztőpedagógus, pedagógia szakos bölcsész és tanár, 
A főiskola a fogyatékossággal élő hallgatók esélyegyenlőségét biztosító feltételekről és kedvezményekről szóló szabályzatának 7. §-a értelmében a fogyatékos hallgatók támogatásnak szakmai felelőse a szakmai koordinátor, akit az oktatók köréből a főiskola rektora bíz meg, aki feladatainak ellátásáért díjazásban részesül. Munkáját a fogyatékos hallgatók évente véleményezik. E szabályzat rendelkezik a gazdasági koordinátorról is, aki a fogyatékos hallgatók képzésének normatív támogatására rendelkezésre álló összeg szakszerű felhasználásáért és a támogatás elszámolásért a gazdasági főigazgató által megbízott személy. 
A Gábor Dénes Főiskola a fogyatékossággal élő hallgatók ügyeinek intézését az 1998/99-es tanévtől kezdődően biztosítja szervezett formában. 2002-től napjainkig a fogyatékosságügyi belső/külső koordinációval megbízott főtitkár irányítja a tevékenységet, valamennyi szervezeti egység bevonásával.  
A fogyatékosügyi koordinátor személyének kiválasztására a szakmai végzettsége, (okleveles pedagógiai szakos tanár) ez irányú gyakorlata, folyamatos célképzése, valamint a főiskolai szintű, munkakörbe épített szervező kapacitás szempontjainak érvényesülésével kerül sor. A fogyatékosügyi koordinátor személye és elérhetősége a Tanulmányi Tájékoztatóban feltüntetésre kerül, így bármelyik érintett hallgató által felkereshető a heti rendszerességgel megtartott fogadóórán, előzetes időpont egyeztetéssel ezen kívül is. A koordinátor a beiratkozást, illetve a fogyatékosság bejelentését/igazolását követően felkeresi az érintett hallgatókat (és segítőiket), a hallgatók képzésében közvetlenül érintett oktatókat, a Hallgatói Információs és Szolgáltató Központ munkatársait, a HÖK-öt és a kortárs segítőket a tanulmányok támogatási lehetőségeinek/formáinak egyeztetésére.
A hallgatóknak ezen kívül lehetőségük van a koordinátoron keresztül a Főiskola Esélyegyenlőségi Bizottságához, illetve a Bizottság tagjaiként is közreműködő esélyegyenlőségi megbízotthoz is fordulni. Az intézmény személy központú jellegéből adódóan a hallgatók közvetlenül a rektort is felkereshetik fogadóóráján, vagy e-mailben és oktatóikon, hallgató társaikon keresztül segítséget kérhetnek. 
A Gyöngyösi Főiskolán 2006-tól működik Esélyegyenlőségi Bizottság, mely első fokon intézi az esélyegyenlőségi ügyeket. A bizottság 6 tagból és titkárból áll, a nem hallgató 3 tagot és a titkárt a Szenátus választja. A bizottság három hallgató tagját a Hallgatói Önkormányzat delegálja, akik közül egyikük fogyatékossággal élő hallgató. Elnöke a fogyatékossággal élő hallgatók főiskolai koordinátora, oktató. A titkár jogi végzettséggel rendelkező közalkalmazott, aki az esélyegyenlőségi bizottsági munka mellett más területen is részt vesz az első fokú hallgatói ügyek intézésében és az oktatásban.
A Kecskeméti Főiskolán a HOSZK egyik munkatársának feladatkörébe tartozik, hogy a hallgató jelzése alapján megszervezze a segítést. A tanulmányi munka segítését, pedig az Oktatási Iroda kari referense szervezi. 
Az intézményi koordinátor megbízásával kapcsolatos szabályokról a Hallgatói Követelményrendszer mellékletét képező tanulmányi és vizsga szabályzat rendelkezik, kimondva, hogy a fogyatékossággal élő hallgatók esélyegyenlőségének elősegítése érdekében tanulmányaik folytatását a rektor által megbízott intézményi koordinátor segíti. A főiskola tanulmányi tájékoztatója nem tartalmazza az intézményi koordinátor nevét és elérhetőségét.
A Magyar Táncművészeti Főiskolán a hallgatók ügyeinek intézésére az érintettek alacsony száma miatt külön munkatársat a főiskola nem foglalkoztat, a feladatokat a tanulmányi előadók végzik.
A Nyíregyházi Főiskolán a Fogyatékossággal Élő Hallgatókat Segítő Bizottság és az Esélyegyenlőségi Iroda koordinálja a fogyatékossággal élő hallgatók ügyeit. A bizottságnak 8 tagja van; intézményi koordinátor, karonként egy-egy kari koordinátor, egy fő a fogyatékkal élő hallgató és egy fő a Hallgatói Önkormányzat által delegált hallgatói képviselő. Az intézményi koordinátor (egyben irodavezető) 2002-ben kapott megbízást a feladatra, aki gyógypedagógiai antropológusként évek óta az elméleti és a gyakorlati fogyatékosügy területén szerzett jártasságot. 
A Szolnoki Főiskola Szenátusának (korábban a Főiskolai Tanács) állandó bizottságaként 2004 óta működik az Esélyegyenlőségi és Fogyatékosügyi Bizottság, amelynek feladata egyrészt a fogyatékossággal élő hallgatók ügyeinek intézése, másrészt a dolgozók esélyegyenlőségének elősegítése. A hatékonyabb munkavégzés céljából a rektor mindkét feladatra intézményi koordinátort bíz meg. A fogyatékosügyi koordinátor 2004 óta segíti a fogyatékossággal élő hallgatókat, aki jelenleg a Tanulmányi és Oktatásszervezési Központ munkatársa. A tanulmányi tájékoztatóban neve és elérhetősége nem szerepel. Az Esélyegyenlőségi és Fogyatékosügyi Bizottság (EFB) SZMSZ-ének 3. § (5) bekezdése értelmében „a jogszabályban meghatározott intézményi fogyatékosügyi koordinátor személyét a rektor bízza meg.” 

3. A fogyatékossággal élő hallgatók ügyeinek intézését ellátó munkatárs részvétele a döntéshozatalban és a kapcsolattartás formái

Egyetemek

A Budapesti Corvinus Egyetemen a regisztráció a koordinátorral történő személyes találkozáskor történik. A regisztráció alkalmával kitöltött adatlap másolatát – a koordinátor aláírásával — megkapja a hallgató, így az egyszerűbb ügyeket egymaga intézheti. A bonyolultabb ügyekben a koordinátor veszi fel a kapcsolatot az érintett oktatóval, szükség szerint a kar vagy az egyetem illetékes vezetőjével, ha kollektív fellépés szükséges, az említett kapcsolatfelvétel a Fogyatékosügyi Bizottságon (FOB) keresztül történik.
A hallgatók tanulmányi idejük alatt bármikor és bármilyen formában (személyesen, e-mailben, telefonon) fordulhatnak a kari koordinátorhoz. A koordinátortól a hallgató irányába az információáramlás leginkább alkalomhoz kötődik: a friss információkat, az új lehetőségekről, támogatási formákról szóló híreket legtöbbször e-mailen juttatnak el a hallgatókhoz, ügyelve a személyes adatok védelmére („rejtett másolat” címzettjeként kapják meg a levelet). 
A kérelmek elbírálása a FOB feladata, amely a kari fogyatékosügyi koordinátorokból és 2009 óta egy fogyatékos hallgatóból áll. A Bizottság átlagosan évi 4 alkalommal ülésezik. A FOB összehívását az egyetemi fogyatékosügyi koordinátor kezdeményezi, sok esetben a kari koordinátorok javaslatára. A határozatok meghozatalához, mentességek, kérelmek elbírálásához egyszerű többség szükséges. 
A Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetemen a felvételi során igazolt fogyatékosság esetében az esélyegyenlőségi koordinátor tájékoztató e-maillel keresi meg az érintett hallgatókat, tájékoztatást adva az új eszközökről, igényfelmérésről, egyetemen belüli és kívüli pályázati lehetőségekről, programokról, fejlesztési lehetőségekről. Személyes kapcsolattartásra a Támpont Iroda fogadási idejében, valamint e-mailben és telefonon nyílik lehetőség, konzultáció a hallgató kezdeményezésére történik. Személyi segítőkkel való kapcsolattartás e-mailben és havonta egyszer személyesen zajlik. 
Az Esélymentorok munkájának nyomon követése e-mailben és on-line, önkitöltős nyilvántartás formájában valósul meg. A személyi segítői feladatok egy részét a 2010-es évet megelőzően az esélyegyenlőségi koordinátor felhívására jelentkező hallgatók, valamint a koordinátor és a Támpont Iroda munkatársai látták el. A fogyatékos hallgatók létszámbeli növekedése, a feladatok megszaporodása miatt szükségessé vált egy segítő hálózat kialakítása, jelenleg minden karon van olyan önkéntes hallgató (többnyire a kari hallgatói képviselő), akihez a kar fogyatékos hallgatói nehézségeikkel fordulhatnak. 
Az ELTE-n a kari fogyatékosügyi koordinátorok részt vesznek a fogyatékos hallgatók regisztrációjában, nyilvántartásában.
A fogyatékos hallgatók ügyeinek intézésben alapvetően azonos módon működnek közre: legfőbb szerepük a hallgatók és a kari döntéshozó személyek és testületek közötti kapcsolat, információáramlás biztosítása. A regisztráltan fogyatékos, vagy a nem regisztrált, de eseti kérelmében fogyatékosságra, tartós betegségre hivatkozó hallgatók esetében egyrészt szakértői segítséget nyújtanak a döntéshozó számára, másrészt a hallgatót is segítik további ügyinek intézésében.
A fogyatékosügyi koordinátorok elérhetősége nyilvános, felkereshetőek rendszeres fogadóórájukon, illetve elektronikus levélben is. A hallgatók számára segítenek a személyi segítő biztosításának, valamint a technikai segítség megszervezésében. Az egyes karokon azok szervezeti, szerkezeti sajátosságaikból, illetve a részben ezzel összefüggő nem egységes hallgatói igényekből adódóan a fogyatékosügyi koordinátorok eljárása specializálódott.
Az ÁJK-n — mivel a fogyatékosügyi koordinátor a Tanulmányi Hivatal vezetője is egyben — a speciális szükségletű hallgatókkal való kapcsolattartás a rendkívül hatékonyan valósul meg. A koordinátor a fogyatékos hallgatókat soron kívül is fogadja személyesen, ezen kívül aktív e-mail kapcsolatot tart fenn hallgatóival. A személyes kapcsolattartás során a koordinátor tájékozódik a hallgatók tanulmányi helyzetéről, bármilyen probléma megoldásában felajánlja segítségét, rendszeresen tájékoztatja az aktuális fogyatékos hallgatóknak szervezett programokról, rendezvényekről, szakmai gyakorlati- és álláslehetőségekről. A HKR 207. § (2) bekezdése alapján ülésező speciális bizottság tagja a fogyatékosügyi koordinátor, így részt vesz a bizottság elé terjesztett kérelmek elbírálásában.
A BGGYK-n a fogyatékossággal élő hallgatók megsegítésében a fogyatékosügyi koordinátor rendkívül széles spektrumú közreműködést nyújt: felméri a speciális igényeket, megbeszéli azokat a hallgatóval, megszervezi a technikai segítségnyújtást; speciális eszközök kölcsönzésében segítséget nyújt, fókuszcsoportos megbeszéléseket, sorstársi találkozókat, differenciált idegen nyelvoktatást, egyéni számítástechnikai felkészítést szervezés, digitalizált tananyagot az érintett hallgatókhoz eljuttatja, pályázati lehetőségekről információt küld.
A BTK a fogyatékosügyi koordinátor és a kari esélyegyenlőségi bizottság útján esélyegyenlőségi szobát működtet, amely eszközökkel és szolgáltatásokkal segíti az egyetemi életben való egyenlő esélyű részvételt; a speciális igényűek számára számítógépet, szkennert, nagyító berendezést helyez ki a kar könyvtári egységeibe, intézeteibe; kölcsönöz tanulást, tudományos munkát segítő eszközöket regisztrált speciális igényű hallgatók és dolgozók számára; esélyegyenlőségi rendezvényeket szervez. A fogyatékos hallgatókkal való kapcsolattartás a fogyatékosügyi koordinátor és testületek együttműködésében zajlik.
A kérvényeket, beadványokat a hallgatók a kar dékánjának címezik (de előfordul a kérvényt közvetlenül a fogyatékosügyi koordinátornál, ill. a BTK esélyegyenlőségi bizottsága számára adják le), aki a fogyatékos hallgatók ügyeivel, illetve esélyegyenlőségi kérdésekkel kapcsolatos kérvényeket és beadványokat a BTK esélyegyenlőségi bizottságához juttatja el véleményezésre, állásfoglalást kérve. A BTK esélyegyenlőségi bizottság rendszeres ügyeletet tart a már említett esélyegyenlőségi szobában, amely egyben speciális szükségletűek számára berendezett nyelvi labor is. A hallgatók speciális igényeiket az esélyegyenlőségi bizottsághoz vagy a hallgatói képviselőknél és az egyetemi hatókörrel bíró Kortárs Segítő Csoport személyi segítést szervező vezetőjénél jelenthetik be. A segítő szolgálat önkéntes alapon szerveződik, de a fogyatékos hallgatók normatív támogatásának egy részét személyi kiadásra tervezik, és a személyi segítést végzők között a segítségnyújtás arányában kerül elosztásra. Előfordul, hogy a segítségnyújtást a kar nem tudja megadni, ilyenkor megszervezik, hogy a hallgató eljusson a megfelelő szakemberhez.
Az IK-n a fogyatékkal élő hallgatók a koordinátorokkal személyesen, telefonon vagy e-mailben tartják a kapcsolatot. Ezeken a csatornákon a hallgatók kéréseikkel, a koordinátorok felhívásokkal, ismertetőkkel folyamatosan tartják a kapcsolatot. Személyi segítőt ez idáig senki sem kért a karon. A tanulmányi előadók is teljes körű ismerettel rendelkeznek a fogyatékosok jogaival kapcsolatban, közreműködnek a koordinátorokkal való kapcsolat kialakításában, fenntartásában. Minden munkatársnál tapasztalható a fogyatékkal élő emberek iránt megmutatkozó érzékenység, ők is aktívan részt vesznek a hallgatókat megillető jogok, a segítés módozatainak megismertetésében. A hallgatói kérelmeket elbírálásra az osztályvezető készíti elő, – ha szükséges koordinátor társával egyeztet – döntést a kar dékánja a vagy az oktatási dékán helyettes hoz.
A PPK-n a speciális szükségletű hallgatók ügyeinek intézésében, a megfelelő tanulási környezet biztosításában a három pedagógus-képző kar (BGGyK, PPK, TOK) közös adminisztrációját biztosító Pedagógikum Központ (a továbbiakban: PK) Főosztályának PPK tanulmányi referatúrája, a Kari Tanulmányi Bizottság, valamint a kari Dékáni Hivatal (stratégiai dékán helyettes, jogi referens) működik közre. A munkában a kapcsolattartás szintjén részt vesz a kari Hallgatói Önkormányzat Diákjóléti Bizottsága is a hallgatói esélyegyenlőségi referens által. A HKR. 207. § értelmében a kari fogyatékosügyi koordinátor a speciális szükségletű hallgatók részére segítséget nyújt a hallgatói jogviszonyból eredő jogok gyakorlására és kötelezettségek teljesítésére vonatkozóan, illetve döntése alapján személyi segítőt lehet kijelölni a hallgató mellé. A kari fogyatékosügyi koordinátor egyrészt a PK Főosztályának PPK tanulmányi referatúrája, valamint a Kar Intézeteinek és központjának kérésére tájékoztatja a hallgatókat a tanulmányi ügyekkel kapcsolatosan. A kari fogyatékosügyi koordinátor szakmai belátása szerint figyelemmel kíséri a regisztrált hallgatók részvételét a képzésben (pl. igények feltérképezése, segítésre vonatkozó javaslat stb.). 
A kari fogyatékosügyi koordinátor a speciális szükségletű hallgatók felsőoktatási tanulmányokban való részvételének egyenlő esélyű biztosítása érdekében kapcsolatot tart a kari Hallgatói Önkormányzat esélyegyenlőségi referensével, akihez szintén érkeznek kérdések, kérések a speciális szükségletű hallgatóktól. Fogadóórát tart heti két alkalommal, ettől eltérően egyeztetés alapján is lehetőséget biztosít a konzultációra, fogadóórái keretében, illetve azon kívül személyesen is segíti a hallgatókat (p1. látássérült hallgató kísérése), kérésre jelen van az ügyintézés során. A személyi segítés tartalmát az érintett speciális szükségletű hallgatóval és a hallgató által választott személyi segítővel egyezteti. 
A TáTK esetében a fogyatékosügyi koordinátor tevékenységének főáramát a segítségnyújtás megszervezése képezi. A hallgatók jelzésének nincs formai követelménye, sokszor a fogadóórán történő személyes konzultáció során egyeztetnek a felek, ezek a konzultációk bizalmi jellegűek, azokról feljegyzés, nyilvántartás nem készül. Amennyiben olyan segítségnyújtásra kerül sor, melynek anyagi vonzata is van (p1. személyi segítő igénybevétele, vizsgára felkészítés stb.) akkor az ezekre irányuló szerződések megkötésének megszervezésében és nyilvántartásában is közreműködik. A nyilvántartás pontosan rögzíti az elvégzett tevékenységet, annak időtartamát és az érte fizetett megbízási díjat. Ezen felül a koordinátor évente részletes szakmai és a gazdasági hivatal segítségével pénzügyi beszámolót készít tevékenységéről. A konkrét segítségnyújtás módját a koordinátor mindig a hallgatóval történt egyeztetése alapján határozza meg. Rendszerint a segítségnyújtást kérő hallgató maga megnevezi azt a csoporttársát, valamely felsőbb éves hallgatót vagy oktatót, akit szívesen látna személyes segítőjének, és a koordinátor a továbbiakban vele köt szerződést.
A TTK-n a hallgatók személyesen, telefonon, e-mailben is kérhetnek segítséget, a személyes, telefonos megkeresés lehetősége nincs fogadóidőhöz kötve. A fogyatékosügyi koordinátor a benyújtandó igazolások alapján állapítja meg a jogosultságot.
A TÓK-on az érintett hallgatók kérelmeiket vagy a PK Főosztályának TÓK tanulmányi referatúrájára vagy a Tanulmányi Bizottsághoz vagy az illetékes tanszék vezetőjéhez nyújtják be. A fogyatékosügyi koordinátort a hallgatók bármely időpontban felkereshetik, kérhetik tanácsát, segítségét.  
A Kaposvári Egyetemen fogadóóra áll a hallgatók rendelkezésére, valamint elektronikusan mindig elérhető a fogyatékosügyi koordinátor. Indoko1t esetben előre egyeztetett időpontokban is kérhető konzultációs időpont. 
A Magyar Képzőművészeti Egyetem SZMSZ-e szerint a koordinátor dönt a személyi segítő kijelöléséről, biztosítja a vizsgáknál az egyes fogyatékossággal élő hallgatók számára a szükséges személyi (pl. jelnyelvi tolmács) és tárgyi feltételeket (speciális eszközök), javaslatot tesz a speciális szükségletű hallgatók tanulmányainak segítését szolgáló normatív támogatás felhasználására, folyamatosan kapcsolatot tart velük.
A Miskolci Egyetem szakmai koordinátora valamennyi félév elején legelőször e-mailben juttatja el a regisztrált fogyatékossággal élő hallgatók számára az aktuális információkat, tudnivalókat. Ezen túlmenően heti rendszerességgel biztosít számukra állandó konzultációs lehetőségeket, valamint valamennyi elérhetősége (e-mail cím, mobiltelefonszám is) eljut a fogyatékossággal élő hallgatók számára, akik egyéb, egyeztetett időpontban is felkereshetik. A fogyatékosság ténye, súlyossági foka alapján a normatív támogatásra való jogosultságot szintén ő állapítja meg. 
A Nemzeti Közszolgálati Egyetem tájékoztatása szerint a fogyatékos hallgatók kérelmeit a HHK Esélyegyenlőségi és Döntést Előkészítő Bizottsághoz továbbítják, ahol a megalapozott dékáni döntés érdekében előkészítik az anyagot. A hallgatóval személyesen többször is találkoznak kérelmének megfelelő döntés előkészítése érdekében. Amennyiben szükséges akkor még különböző okiratokat kérnek, vagy szakértői véleményt is. A fogyatékos hallgató vezetőjének javaslatát is bekérik a felmentés megalapozottságához. Az előkészített felmentési javaslatról vagy az esetleges elutasításról HHK dékánja a bizottság javaslata alapján dönt. Ugyanakkor az Esélyegyenlőségi Szabályzat 8. §-a alapján a Bizottság a kérelmekről október 15-ig, illetve március 15-ig dönt. Az év közben benyújtott kérelmekről a Bizottság a kérelem benyújtásától számított 30 napon belül határoz. A hallgató a félév elején, de legkésőbb a Bizottság határozata kézhezvételétől számított 15 napon belül köteles tájékoztatni oktatóit a számára adható és az általa igénybe venni kívánt kedvezményekről. 
Az Egyetem esélyegyenlőségi szabályzatának 4. §-a értelmében az intézményi koordinátor: ellátja a Bizottság elnöki teendőit, irányítja a Bizottság munkáját, vezeti üléseit; felelős az Esélyegyenlőségi Terv végrehajtásáért; felügyeli és ellenőrzi az esélyegyenlőségi tárgyú jogszabályok és szabályzók betartását az Egyetemen; kapcsolatot tart a Bizottság tagjai és a magasabb vezetők között; tájékoztatja a karok oktatóit a fogyatékossággal élő hallgatók előadásokkal és gyakorlattal kapcsolatos igényeiről; javaslatot tesz a gazdasági főigazgatónak a fogyatékossággal élő hallgatók tanulmányainak segítését szolgáló normatív támogatás felhasználására, a segítségnyújtáshoz szükséges tárgyi eszközök beszerzésére; minden tanév végén beszámol a Szenátusnak a Bizottság munkájáról. 
A fogyatékos hallgatókkal a honvéd tisztjelölteknél a tancsoportvezető tartja a kapcsolatot és kíséri figyelemmel tanulmányait. A polgári fogyatékos hallgatókkal a szakcsoportvezető tartja a kapcsolatot és nyújt segítséget részére. A mindketten saját munkájuk mellett látják el e faladatukat.
A Nyugat-Magyarországi Egyetemen a hallgatóval a fogyatékosügyi koordinátor a beiratkozást követően az első hetekben személyesen, levélben vagy on-line felveszi a kapcsolatot. Tájékoztatja a hallgatót a fogyatékosságból adódó jogairól, a tanulmányukat segítő lehetőségekről, valamint megbeszélik a személyes igények alapján a sikeres integráció feltételeit. A hallgatók szükségleteinek feltérképezése, számbavétele a képzés indulásának kezdetén megtörténik, az egyéni igények figyelembe vételével a koordinátorok a hallgatóval együtt alakítják ki a tanulási feltételeket (konzultáció szervezés, a vizsgáztatás és más számonkérési forma egyeztetés a hallgató és a vizsgáztató között). 
A hallgatói segítségnyújtás formái nagyon változatos képet mutatnak, hiszen a koordinátorok az egyéni szükségleteket és helyzeteket figyelembe veszik, és a személyre szabott, adekvát beavatkozásra törekednek. A koordinátorok a hallgatói igények alapján konzultációk keretében az egyéni, személyes problémákat, ha szükséges személyi segítő bekapcsolásával kezelik. A személyi segítők feladatainak rögzítése, a segítés realizálásának nyomon követése (pl. nem látó hallgató számára felolvasás, siket hallgató számára jeltolmács biztosítása) is a koordinátorok feladata. A hallgató sajátos problémáit ismerve a koordinátor javasolja sok esetben a mentességgel, kedvezménnyel kapcsolatos kérelmek megírását, továbbítja a megfelelő hivatal, bizottság felé. 
Az Óbudai Egyetemen a fogyatékosügyi koordinátor munkáját mentorok bevonásával végzi. A kapcsolat az esetek döntő többségében a rászoruló hallgatók, esetenként családtagjaik kérésére, kivételes esetben kérés nélküli külön megkeresés alapján jön létre. A személyes beszélgetések során tisztázódnak az igények és ezek alapján szervezi meg a koordinátor a mentorokat. A mentorokkal az Egyetem megbízási szerződést köt, ami rögzíti a feladat típusát, mennyiségét (óránkénti bontásban) valamint díjazását. Mentorként zömében hallgatókat, esetenként oktatókat foglakoztatnak. A mentori megbízásokra félévenként a koordinátor írásban tesz javaslatot az Oktatási Főigazgatónak a szerződés megkötésére. 
A támogatottakkal és személyes segítőikkel a koordinátor személyes kapcsolatot tart fenn. A munkájukat rendszeresen ellenőrzi, szükség esetén segíti. A kapcsolat kezdetén minden érintett megkapja a koordinátor és a mentor mobilszámát is, így bármikor kapcsolatba lehet lépni velük.
A Pannon Egyetemen a fogyatékosügyi koordinátor irányítja az Speciális Szükségletű Hallgatókat Segítő Bizottság munkáját. Gondoskodik a testület üléseinek megszervezéséről, valamint arról, hogy az üléseken emlékeztető készüljön, melyet eljuttat az oktatási és akkreditációs rektor-helyetteshez és – a pénzügyi vonatkozásokkal járó döntések előkészítése esetén – a gazdasági vezetőhöz is. 
A hallgatók kérése és a Bizottság javaslatai, döntése alapján minden tanulmányi félév negyedik hetének végéig tájékoztatja az érintett kar oktatóit a speciális szükségletű hallgatók előadásokkal és gyakorlattal kapcsolatos igényeiről. Kapcsolatot tart Bizottság tagjaival, az Oktatási Igazgatóság vezetőjével, illetve az Egyetem gazdasági vezetőjével és az oktatási és akkreditációs rektor-helyettessel. Minden szorgalmi időszak második hetének végéig összesíti képzési helyenként illetékes oktatási egység közlése alapján a speciális szükségletű hallgatók létszámát, adatait, és beosztja őket a Bizottság arra illetékes kari oktatójához. Továbbá minden tanév végén beszámolót készít a testület munkájáról és a munka során szerzett tapasztalatokról, ellenőrzi és felügyeli az felsőoktatási törvény végrehajtásának maradéktalan betartását. Egyéni konzultációk során megismeri a speciális szükségletű hallgatókat és az Oktatási Igazgatóság vezetőjével közösen ellenőrzi, hogy a speciális szükségletű hallgatók anyagaiban megjelenjenek a hallgatóról rendelkezésre álló információk, a hallgatót érintő határozatok.
A Pécsi Tudományegyetemen a fogyatékossággal élő hallgatók kérelmeinek elbírálásáról a TVSZ rendelkezik. A felmentésre irányuló kérelmet a dékánhoz címezve a fogyatékosügyi koordinátornál kell leadni, melyhez mellékelni kell a fogyatékosság típusát és mértékét igazoló szakvéleményt. A kérelmet elbíráló bizottság legalább 3 tagból áll, aminek állandó tagja a fogyatékosügyi koordinátor, további tagjait a dékán nevezi ki. A koordinátor — amennyiben addig nem történt meg — a kérelem elbírálásával egyidejűleg regisztrálja a fogyatékossággal élő hallgatót. A fogadó órákra a Támogató Szolgálat helyiségében kerül sor. 
A Semmelweis Egyetemen a fogyatékos hallgatók ügyeinek intézése — beleértve a nyilvántartást is — erre a célra fenntartott akadálymentesen megközelíthető irodában történik, mely a hivatalos munkaidőn kívül is elérhető, tekintettel az érintett hallgatók leterheltségére is. Az egyetemi fogyatékosügyi koordinátor segíti a hallgatókat a szükséges kérelmek megfogalmazásában, az illetékes döntéshozók elé terjesztésben. A kapcsolattartás írásbeli (email, körlevél) és személyes közreműködés útján valósul meg hallgatói, koordinátori, valamint oktatói kezdeményezésre. A segítségnyújtási és konzultációs lehetőségek biztosítása az illetékes oktatóval — szükség esetén az adott oktatási szervezeti egység vezetőjével — történő közös egyeztetés után kerül sorra.
Az egyetem vonatkozó szabályzata alapján a bizottság dönt a fogyatékos hallgatók felmentés vagy más engedmény iránti kérelmeinek elbírálásáról, amelynek elnöke a koordinátor. A bizottság munkájával összefüggő adminisztrációs feladatokat a Rektori Hivatal Oktatási Csoportja látja el. A bizottság döntésével szemben az oktatási és informatikai rektor helyettes bírálja el.
A Szegedi Tudományegyetemen a hallgatói referens mindennap 9 és 15 óra között érhető el személyesen, telefonon és e-mailben.
A Szent István Egyetemen a tanulmányi előadók veszik fel a kapcsolatot a fogyatékos személlyel és közvetlen segítséget nyújtanak beadványaik elkészítésében, illetve más kéréseik megoldásában. 
A Széchenyi István Egyetemen a fogyatékos ügyi koordinátor évente egy alkalommal hívja össze a bizottságot és tájékozódik egyrészt a más karokon, intézetekben és szakokon tanuló fogyatékos hallgatók helyzetéről, kéréseiről, szükségleteiről, másrészt várja a bizottsági tagok normatív támogatás elosztására vonatkozó javaslatait.
A koordinátor személyes tapasztalata szerint az érzékszervi és mozgássérült hallgatók nem élnek a számukra biztosított 30 %-os felkészülési időkedvezménnyel, nem szívesen tűnnek ki nem fogyatékos hallgató társaik közül, „beállnak a sorba”, minden követelményt ugyanolyan feltételek mellett teljesítenek. A regisztrált hallgatók bátran fordulhatnak kéréssel oktatóikhoz, oktatói elutasításra még nem volt példa. Néhány alkalommal kellett koordinátori minőségben, írásban kérni az oktató segítségét, továbbá mind a tanulmányi osztályon, mind a pénzügyi területen dolgozó kollégák kiemelten fontos ügyként kezelik a fogyatékos hallgatóinkkal kapcsolatos adminisztratív feladatokat.
A Színház- és Filmművészeti Egyetemen a segítségnyújtási és konzultációs lehetőség a tanulmányi osztály nyitva tartásához igazodik 

Főiskolák

A BGF-en a kérelmek elbírálására a bizottsági üléseket a kari koordinátor kezdeményezésére hívják össze, szükség szerinti időközönként. A kari koordinátorok e-mailen keresztül és személyesen tartják a kapcsolatot a hallgatókkal, teljes munkaidőben, oktatói munkakört betöltő munkatárs esetén személyes fogadó órában.
A Dunaújvárosi Főiskolán a koordinátor e-mailben, telefonon valamint személyesen vagy segítőjük útján, fogadóórán ad lehetőséget konzultációra.
Az Eötvös József Főiskolán a fogyatékossággal élő hallgatók ügyeivel összefüggésben működik az Esélyegyenlőségi Bizottság, amely 5 főből áll, az elnökből két oktatóból, egy hallgatóból és a koordinátorból. Ezzel szemben a főtitkár által rendelkezésemre bocsátott szabályzat kivonata értelmében a fogyatékossággal élő hallgatók kérelmeit az Esélyegyenlőséget Biztosító Bizottság bírálja el, amelynek összetétele: a bizottság elnöke, aki egyben az intézményi koordinátor, két fő pedagógus, akiket a főigazgató nevez ki, illetve a bizottságnak 2 fő HÖK képviselő is tagja.
Az Egri Főiskolán a koordinátor a fogyatékos hallgatókkal a beiratkozás után törekszik a kapcsolatfelvételre. A rektor szerint ugyanakkor nem mindegyikük él a regisztráció lehetőségével. A Tanulmányi és Információs Központ évközben is lehetőséget biztosít az utólagos regisztrációra, bár ebben az esetben a fogyatékos hallgatók után járó normatíva már nem illeti meg ezeket a hallgatókat az adott tanévre. A nem regisztrált hallgatók felderítésében a Hallgatói Önkormányzat tagjai is segítséget nyújtanak.
A fogyatékos hallgatók igazolásait a koordinátor ellenőrzi. A fogyatékossággal élő hallgatók felmentési kérelmeiket az oktatásfejlesztési rektor-helyettesnek nyújtják be, amelyeket a koordinátor írásban véleményez. 
A koordinátor hetente tart fogadóórát, ennek helyszíne akadálymentesített. A hallgatókkal és a személyi segítőkkel a személyes kapcsolat mellett az email-en vagy telefonos kapcsolattartás rendszeres. 
Az érintett hallgató igénylésekor a koordinátor igazolást állít ki számára, amely tartalmazza a fogyatékosság ténye mellett a hallgatót megillető kedvezményeket is. Ezen kívül az érintett tanszékekkel, ill. oktatókkal is felveszi szükség esetén a kapcsolatot, tájékoztatva őket a hallgató segítésének különböző módjairól. Az utóbbi években a fogyatékos hallgatók közül 1-2 fő kért ilyen igazolást, a személyes kapcsolatfelvételt ők is fontosabbnak tartották. 
A koordinátor minden esetben tájékoztatja a hozzá forduló hallgatókat (és hozzátartozóikat) az őket megillető kedvezményekről és a pályázati lehetőségről, felhívja figyelmét az írásos dokumentumok elérhetőségére, biztosítja számukra a nyomtatott formájú tájékoztató füzetet is „Segítsünk közösen! Fogyatékossággal élő hallgatók a felsőoktatásban” címmel.
A Gyöngyösi Főiskolán a hallgatók kérelmeiket az Oktatási Igazgatóság tanulmányi ügyintézőnél adhatják le, de megkereshetik személyesen a bizottság titkárát, elnökét is. Az iktatott kérelmek a bizottság titkárához kerülnek, aki előkészíti azokat. A kapcsolattartás általában hallgatói kezdeményezésre történik, személyesen, e-mailben, postai úton és telefonon is elérhetők a bizottsági tagok. Főként hiánypótlás, hivatalból történő eljárás esetén keresi a főiskola a hallgatókat. Legtöbbjüket már személyesen ismerik a bizottsági tagok, közvetlen, bizalmi kapcsolat alakult ki közöttük.
A Kecskeméti Főiskolán a kari referens az általa előkészített kérvényeket terjeszti a megfelelő döntéshozóhoz (Tanulmányi Bizottság, Diákjóléti Bizottság esetleg dékán) és ellenőrzi annak végrehajtását.
A Nyíregyházi Főiskolán a beiratkozást követően a fogyatékossággal élő hallgatóknak a Tanulmányi és Felvételi Osztály és az Esélyegyenlőségi Iroda munkatársai nyújtanak segítséget tanulmányi ügyeik intézésében. A kérelmek elbírálásában, a Fogyatékossággal Élő Hallgatókat Segítő Bizottság javaslata, véleményezése minden esetben szerepet játszik. A döntést a főiskola TVSZ-e alapján a Tanulmányi és Kreditátviteli Bizottság hozza, amely ellen a jogorvoslati jog biztosított. A fogyatékossággal élő hallgatók esetében, „méltányossági” határozat gyakrabban fordul elő, melyhez minden esetben, az intézményi koordinátor véleménye ad alapot. 
A bizottság tagjai és az iroda munkatársai folyamatosan törekszenek a hallgatókkal való személyes kapcsolattartásra, az egyedi esetek megoldására, melyet fogadóórák alkalmával, esetleg egyéni időpont egyeztetés útján valósítanak meg. A bizottság tagjai évek óta az Esélyegyenlőségi Iroda munkájában is közreműködnek (heti egy-egy alkalommal az irodában is ügyeletet tartanak), jó alkalmat teremtve ezzel a hallgatókkal való személyes kapcsolattartásra.
A Szolnoki Főiskolán a fogyatékossággal élő hallgatók kérelmeit az Esélyegyenlőségi és Fogyatékosügyi Bizottság bírálja el. A hallgatóknak szóló tájékoztatást az intézmény honlapján, valamint Neptun üzenetben szemeszterenként megküldik. A hallgatókkal a Bizottság titkára tart kapcsolatot személyesen, e-mailen, telefonon. Amennyiben személyes segítségnyújtási igényt jelez a hallgató, a titkár a fogyatékosügyi koordinátorhoz irányítja.

4/ Az intézményben a hallgatók által igénybe vehető személyi és technikai segítségnyújtás, szolgáltatások, segédeszközök 

Egyetemek

A Budapesti Corvinus Egyetemen személyes segítő(ke)t vehetnek igénybe súlyos fogyatékossággal élő hallgatók, akik többnyire egyetemi hallgatók és a fogyatékkal élő hallgató csoporttársai, vagy akik a szükséges tantárgyakból magas szinten képesek segítséget nyújtani (pl. demonstrátor). 
A szolgáltatások körében biztosított a fénymásolási és szakkönyvvásárlási keret, amely automatikusan megillet minden regisztrált fogyatékkal élő hallgatót, ezért a félévben megállapított összeghatárig külön kérni sem kell. (2011/2012-es tanév 2. félévében a keret összege: fénymásolási keret 20 ezer Ft, szakkönyvvásárlási keret 20 ezer Ft).
Lehetőség van laptop és netbook tartós kölcsönzésére, ha a rendelkezésre álló keretet az igények meghaladják a FOB dönt félévente rászorultság alapján.
Van rekreációs szoba a Budai karokon, nyelvtanfolyamokat szerveznek diszlexiásoknak, és a nyelvtanulás személyes nyelvtanárral is biztosított a tanári óradíj kifizetésével. Mindkét nyelvtanulási lehetőség feltétele, hogy utána a hallgató nyelvvizsgára jelentkezzen és azzal megpróbálkozzon.
A hallgatók hozzáférnek digitalizált oktatási anyagokhoz, megtörtént az infokommunikációs akadálymentesítés, az egyetem együttműködik a munkáltatókkal. A pszichológiai tanácsadás a Diáktanácsadó Központban bejelentkezés alapján, valamint a karrier tanácsadás is elérhető.
Biztosítottak a technikai és egyéb segédeszközök is, tartós használatra (amíg a hallgatói jogviszony tart) kölcsönözhetők szkenner, nyomtató, diktafonok, számítógépes programok: JAWS, ABBYY Fine Reader, tablet PC könyvolvasó, adó-vevő készülék, fényképezőgép+állvány. Vissza nem térítendő támogatásként kaphatók: pendrive-ok, elemek (hallókészülékbe), 3D-s papír, festékkazetta, fénymásoló papír, hallgatók által vásárolt szakkönyvek stb. 
A Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetemen a személyi segítés a közlekedésben való segítséget jelenti, illetve korrepetálást bármely fogyatékosság esetében. A személyi segítési feladatok ellátásának szervezése diákmunka keretein belül valósul meg. A kiegészítő normatívához kötődő pénzügyi szabályozás ugyanakkor nem teszi lehetővé a segítő hallgató juttatásának segítői ösztöndíjként való kifizetését. A személyi segítői feladatok ellátásában nehézséget jelent a kreditrendszer más szempontból előnyös flexibilitása, mivel így a hallgatók külön tanulmányi utakat járnak be, így a legritkább esetben lehet olyan hallgatótársat találni, aki „állandó” segítőként vehető igénybe. 
Az egyetemi beilleszkedésben, ügyintézésben való segítségnyújtásban az Esély Mentor Program önkéntesei vállalnak szerepet. Esetenként személyi segítői feladatokat is ellátnak, de szerepük inkább a közvetítő feladatokban — segítő keresése, a hallgató támogatása, képviselete — lényeges. 
Az esélyegyenlőségi koordinátor a külső segítséghez való hozzájutás megszervezésében is feladatot vállal, pl. kapcsolattartás jelnyelvi tolmácsszolgálatokkal, tolmács vagy jegyzetelő tolmács megkeresése hallássérült hallgató esetében. Siket hallgató esetében hasonló igény nem merült fel. 
A hallgatói igényeknek megfelelően feltérképezik a különféle szolgáltatásokat, információkat: (pl. beszédfejlesztés, sportolási lehetőségek, speciális nyelvoktatás stb.) Követik az egyes egyesületek, alapítványok információszolgáltató felületeit. Kapcsolatot tartanak munkaadókkal és munkaerő- közvetítő cégekkel. 
A technikai segítségnyújtás feltételei között a Támpont Irodában a fogyatékos hallgatók rendelkezésére áll az internet-hozzáféréssel rendelkező számítógépes munkaállomás, amely a látássérült hallgatók igényeinek megfelelően nagyméretű síkképernyős monitorral lett felszerelve. Itt lehetőségük van a hallgatóknak tanulmányi ügyeiket intézni, illetve tananyagokkal kapcsolatos teendőik elvégezni, mivel térítésmentesen nyomtathatják, és fénymásolhatják az oktatók, vagy hallgatótársak által kiadott jegyzeteket. 
A Támpont Irodán igényelhető belépőkártya, amely térítésmentes parkolási lehetőséget biztosít a mozgáskorlátozott egyetemi polgárok számára az egyetem parkolóiban. Továbbá a hallgatók számos eszközt kölcsönözhetnek térítésmentesen: laptop, digitális diktafon, e-book olvasó, külső memória, fényképezőgép, speciális (tanár-diák) adóvevő hallássérült hallgatóknak, táblagép (tablet PC) szájjal író mozgássérült hallgató számára, értelmező szótárak állnak a hallgatók rendelkezésére. A kölcsönzés adott tanulmányi évre szól, és évente megújítható. 
Az eszközigényekkel kapcsolatban minden tanévben igényfelmérést végeznek a hallgatók között. A technikai eszközök beszerzése mellett igyekeznek nyomon követni azokat a fejlesztéseket, kutatásokat is, amik hasznosak lehetnek hallgatók számára, pl. beszédfelismerő és leíró program fejlesztése, hallássegítő eszközök változása. 
A segítségnyújtás anyagi forrását a kiegészítő normatív támogatás biztosítja, melynek kezelése a Diákközpont vezetőjének feladata az Esélyegyenlőségi Bizottság szakmai elképzeléseinek és javaslatainak figyelembe vételével. 
A Műegyetemi Hallgatókért Alapítvány több mint tíz éve rendszeresen (általában évente az őszi szemeszterben) meghirdeti esélyegyenlőségi pályázatát. Az itt pályázott összegeket a hallgató olyan eszközökre tudja fordítani, amelyek tanulmányaihoz szükségesek, de nem kölcsönözhetőek, mivel egyénre szabottak (p1. jó minőségű digitális hallókészülék és elemek, speciális tollkészlet kézsérült hallgatónak, kerekes járókeret), illetve olyan szolgáltatásokra, szükségletekre, amelyek a hallgató életminősége és tanulási képessége szempontjából fontosak (üzemanyagköltség, speciális élelmiszerek liszt- vagy laktóz érzékenyeknek, hidegterápia, gyógytorna, speciális nyelvoktatás stb.).
Az érintett oktatók és hallgatók érdekében a jövőre kialakítják azt a térképet, mely részletes információkat tartalmaz az akadálymentességről. Folyamatban van továbbá egy egyetemi kiadvány (füzet) készítése, amely az egyes fogyatékosságokról nyújt információkat: mind az érintett hallgatók lehetőségeiről, mind a szükséges hozzáállásról, szemléletmódról.
2012 februárjában megrendezésre került a Diákközpont szervezésében az „Esélyek a házunk táján” című házi konferencia, amely tematikája a fizikai és információs akadálymentesség, a megváltozott munkaképesség és karrierépítési lehetőségek köré csoportosult. A konferencia előadói az egyetem e területeken szakértő oktatói voltak, a hallgatóság soraiban pedig oktatók és hallgatók vettek részt. 
Hosszú távú terveik között szerepel egy Esély-nap szervezése, melyen a fogyatékos hallgatók különféle lehetőségekkel ismerkedhetnek meg, akár segédeszközök, akár szolgáltatások terén; valamint kapcsolatba kerülhetnek munkáltatókkal, munkaközvetítő cégekkel; mindemellett pedig az egyetemi polgárok figyelmét is ráirányíthatják, hogy milyen akadályokkal kell megküzdeniük megváltozott munkaképességű társaiknak, és milyen segítséget tudnak nyújtani számukra. 
A Debreceni Egyetemen a fogyatékkal élő hallgatók ügyeinek intézését több munkatárs látja el, az Egyetem 15 karán kari fogyatékosügyi koordinátorok tanulmányi ügyintézésben segítik a hallgatókat, míg az életvezetéssel kapcsolatos feladatokat a Lelkierő Fiatalon a Fiatalokért Egyesülettel kötött megállapodás alapján a Támpont Iroda végzi. Az egyetemi koordinátor feladata a kari koordinátorokkal való kapcsolattartás, ill. ha kari szinten nem sikerül megoldást találni a hallgató ügyeinek intézésében, akkor felveszi a kapcsolatot az illetékes szervezeti egység képviselőjével, illetve összehívja a Fogyatékossággal Élő Hallgatók Ügyeinek Bizottságát.
A Debreceni Egyetem komplex szolgáltatásokat nyújt a fogyatékossággal élő hallgatók számára. A Támpont Támogató Szolgálat célja, küldetése, hogy saját otthonában, lakókörnyezetében segítse a fogyatékkal élő fiatalok önálló életvitelét személyi segítés keretein belül, valamint segítse őket mobilitásukban, a társadalmi életben való aktív részvételben szállító szolgálat működtetésével; információt szolgáltasson a fogyatékkal élőket érintő szolgáltatásokról, jogszabályokról, intézményekről. 
A Támpont Irodában lehetőség van fénymásolásra, nyomtatásra, szkennelésre, spirálozásra, tanulást segítő technikai eszközök kölcsönzésére. Az Iroda diáksegítő szolgáltatást nyújt speciális szükségletű hallgatók számára, akiknek a mindennapi teendőjükben segítenek hallgató társaik. Segítséget nyújtanak a tanulmányi ügyintézésben, kérvények, űrlapok, kérelmek, felmentések megírásában. A segítő hat órás képzésen köteles részt venni, akikkel szerződést kötnek és megelégedés alapján díjazásban részesülnek a félév alatt. 
Az intézményben szállító szolgálat működik, szállító autó biztosítja a fogyatékosságal élők számára a közszolgáltatásokhoz, az egészségügyi, szociális ellátásokhoz való hozzájutást. A szállító szolgáltatást igénybe lehet venni szabadidős és kulturális tevékenységhez, intézményekhez való hozzájutáshoz is. 
A személyi segítő szolgáltatás segítséget nyújt a fogyatékos ember személyi higiénés, életviteli, életfenntartási szükségleteinek kielégítéséhez, alapvető gondozási-ápolási feladatok ellátásához, vészhelyzetek kialakulásának megelőzéséhez, annak elhárításához, otthoni felügyelet ellátásához, közreműködik az ellátást igénybe vevő háztartásának vitelében.
Az országban elsőként a Debreceni Egyetemen vezették be a „Rochesteri” mintára épülő jegyzetelő szolgáltatást, amit a Fogyatékos Személyek Esélyegyenlőségéért Közalapítvány és a Debreceni Egyetem Mentálhigiénés és Esélyegyenlőségi Központ közösen indított el. Az egyetemen tanulmányokat folytató, önálló jegyzetelésre nem vagy csak akadályozottan képes diákok számára az órán (előadásokon, osztálytermi megbeszéléseken, vitákon, gyakorlatokon, tanulmányok keretében bemutatásra kerülő filmvetítéseken) elhangzott főbb és kiegészítő információk írásbeli rögzítése, amelyet a jegyzetelő szolgáltatásra felkészített és megbízott személy végez. A jegyzetelőkkel szerződést kötnek, díjazásban részesülnek a teljesített jegyzetelt órák száma alapján. Az elkészült jegyzeteket a Támpont Irodában lefénymásolják és ott át is vehetik a hallgatók.
Klubfoglalkozások is rendelkezésére állnak a speciális igényű hallgatók számára: Ablak szabadidős klub kézműves foglalkozásokat, filmvetítést, önismereti és társasjátékokat, színházlátogatásokat és kirándulásokat szervez.
A Közel-Eb kutyaterápiás klub több éves közös együttműködés keretében, félévente 5 alkalommal a „Segít A Négylábúak Szeretete Közhasznú Alapítvány” állat-asszisztált terápia módszereivel fejlesztik a speciális szükségletű hallgatókat.
Az ELTE valamennyi karán megoldott a személyi segítők közreműködése. A PPK valamennyi hallgatója számára mentálhigiénés, illetve pszichológiai tanácsadási szolgáltatást nyújt az Életvezetési Diáktanácsadó, melyet a PPK Pszichológia Intézetének egyik oktatója vezet. A szolgáltatást a többi kar hallgatója is igénybe veheti.
A speciális szükségletű hallgatók az ELTE Kortárs Segítő Csoporthoz fordulhatnak, akik vállalják a látás- és mozgássérült hallgatók kísérését. Az ELTE Kortárs Segítő Csoport szintén az Életvezetési Diáktanácsadóban tart ügyeletet. Maguk a fogyatékos hallgatók is lehetnek kortárs segítők. A fogyatékos hallgatók segítése karközi együttműködések alapján is megvalósul, így a BTK és TÁTK is fogadja a többi kar speciális szükségletű hallgatóit.
Az épületek rekonstrukciójakor, átalakításakor az akadálymentesítés kiemelt szempont. Sajnos egyes épületek műemléki jellege, vagy belső kialakítása ezt nem, vagy csak rendkívüli költségekkel teszi lehetővé, de ma már minden campuson megvalósulnak ezek a beruházások: braille írásos tájékoztató és helyiségtáblák, hangoslift, illetve a campusok jelentős részében vezetősávok, mozgáskorlátozottak számára lift, lépcsőn járó segíti a közlekedést.
A tanuláshoz akadálymentesített tanulóhelyiségek, illetve speciálisan kialakított könyvtári állomások nyújtanak segítséget, amelyek felszerelésre kerültek a fogyatékos hallgatók számára kifejlesztett speciális multimédiás eszközökkel, illetve szoftverekkel. Ezen eszközpark sorában külön is kiemelést érdemel a BTK esélyegyenlőségi szobája, illetve a TTK Médiatárban kialakított speciális labor, amelyet valamennyi hallgató igénybe vehet. 
Az eszközök beszerzése részben a fogyatékos hallgatók normatív támogatása terhére, valamint az EHÖK-, illetve központi beszerzés útján valósult meg, de kiemelkedő részt képeznek az eszközök közül az IBM-támogatásból beszerzett eszközök.
A rektor válaszában részletes tájékoztatást adott az egyes karokon biztosított eszközökről. Az AJK-n elérhető szolgáltatások, eszközök; akadálymentes könyvtár; lapscanner; képernyőolvasó szoftver; képernyőnagyító szoftver beszéd-támogatással ellátott notebook; olvasókészülékek; dombornyomtató készülék speciális papírral; erősítő rendszer; diktafon-kölcsönzési lehetőség.
A speciális szükségletű hallgató személyes segítőt kérhet fel a hallgatótársai közül (akinek a kar megbízási díjat fizet), valamint korlátlan fénymásolási lehetőség áll a rendelkezésükre. A látássérült hallgatóknak a kurzusfelvétel, illetve vizsgák versenyjelentkezésében segítségnyújtás, az ún. diszes hallgatóknak az írásbeli vizsgákon való hosszabb felkészülési idő, illetve szóbeli vizsgalehetőség biztosítása, illetve a hallgató egyéni igényeit figyelembe véve – az oktatókkal is egyeztetve — egyedi igazolás kiállítása segíti a tanulást.
BGGYK-n a személyi segítségnyújtás két formája létezik: az egyik a HÖK által szervezett mentorprogram, a másik a fogyatékosügyi koordinátoron keresztül szerződéses jogviszonyú személyes segítő rendszer. A személyi segítő a legtöbb esetben hallgatótárs, de vidéki, levelező tagozatos hallgatók esetén gyakran olyan családtag, akivel a hallgató együtt él. A személyi segítő munkáját a fogyatékos hallgató és a koordinátor közösen véleményezik. Ha bármelyik fél elégedetlen a munkával a szerződést felbontják. A karon eszközkölcsönző szolgálat működik.7
A kar fizikailag teljesen akadálymentes (minden fogyatékossági csoportot beleértve), a nagyobb előadókban indukciós hurok van telepítve, a kisebb szemináriumi termekben dinamikus hangerősítő berendezés található. A kari könyvtárban speciális munkaállomást alakítottak ki látássérült és diszlexiás hallgatóknak.8
Ezen felül a fogyatékossággal élő hallgatók előnyt élveznek a kurzusfelvétel és a vizsgajelentkezés során.
A BTK-n esélyegyenlőségi szoba működik, amelyet a regisztrált speciális igényű hallgatók használhatnak önállóan vagy segítővel, az ott fellelhető speciális eszközökkel.9
Mivel több épületben és több szakon tanulnak hallássérültek, indukciós hurok telepítésénél ésszerűbb megoldás volt adó-vevő készülékek beszerzése, ebből hat áll rendelkezésre, továbbá a Sound Field rendszer együttesen kielégíti a karon jelentkező igényeket. A campusról hangostérkép készült, ennek feltöltése a kari honlapra folyamatban van. Az esélyegyenlőségi szobában lehetőség van számítógép-, internethasználatra, szkennelésre, fénymásolásra, nyomtatásra, domborításra. A Kortárs Segítő Csoport és a kar önkéntes segítői kísérik az egyetemre az arra rászorulót és segítik a campuson belüli közlekedésben, és az egyetemi tanulmányokhoz kapcsolódó feladatokban, például a könyvtárazásban. Lehetőség van segítő családtag megbízásos alkalmazására is, illetve volt, hogy külső (egyházi fenntartású) segítő szolgálat látta el ezt a feladatot (a hallgató kérésére).
Tárgyfelvétel idején a BTK esélyegyenlőségi bizottsága intézi a tanulmányi hivatallal közösen a hallgatók adminisztrálását a választott kurzusokra. Az órarend összeállításához hasonló segítséget kapnak az ezt kérvényező krónikus beteg hallgatók is.
Szintén a tanulmányi hivatallal egyeztetve a BTK esélyegyenlőségi bizottsága külön levélben hívja fel azoknak a regisztrált speciális igényű hallgatók a figyelmét a teendőkre és a jogokra, lehetőségekre, akik valamilyen okból figyelmeztetést kapnak kézhez. A nyelvi labor ad otthont a SINOSZ A1-es kihelyezett jelnyelvi tanfolyamainak, amelyen a kar hallgatói és dolgozói térítésmentesen vesznek részt. A HÖK Esélyegyenlőségi munkacsoportja minden évben esélyegyenlőségi napot szervez kulturális, sport- és érzékenyítő programok széles kínálatával várva az egyetemi polgárokat. Jeltolmácsot a kar vizsgán vagy egyetemi rendezvényen biztosít. Jelenleg nincs olyan hallgató vagy kolléga, aki ezt igényelné, de mindig van jeltolmács, ha tudomást szerez a kar arról, hogy a rendezvényre siket személy érkezik. A karon általában a csoporttársak közül kérnek fel a speciális igényű hallgatók számára jegyzetelőt. 
Az IK a félévi csoportbeosztások elkészítésekor a fogyatékos hallgatók kéréseit soron kívül teljesíti, így optimalizálhatják az órarendjüket, másrészt egy közös csoportba kerülhetnek azon társaikkal, akikkel együtt szoktak tanulni. A kar többször vásárolt laptopokat, melyeket a fogyatékos hallgatók a tanulmányuk idejére állandó használatra megkapnak, ennek feltétele, hogy minden aktív félévben a regisztráció hetében be kell mutatni a gépet. Az IK területén, az épület több pontján vezeték nélküli hálózat segíti az internetkapcsolatot. Ezen felül egy állandó laptop is a fogyatékos hallgatók rendelkezésére áll, igény esetén a siket hallgatók részére jelnyelvi tolmácsot az országos szolgáltatótól igényel a kar. A vakok és alig látók részére külön labort10 alakítottak ki, ahol akár egy segítőtárssal együtt nyugodt körülmények között tudnak tanulni. A karon lehetőség van eszközkölcsönzésre is.11
A speciális szükségletű hallgatók a HKR 207. § (5) bekezdése alapján igényelhetnek személyi segítőket. Személyi segítő bárki (csoporttárs, családtag, ELTE közalkalmazott stb.) lehet, akit a fogyatékos hallgató választ. A személyi segítővel szerződést köt az intézmény. A személyi segítő szkenneli a kötelező irodalmakat, hogy azok digitális formában a felolvasó program számára felismerhetőek legyenek és a vak hallgatók ez alapján tudják teljesíteni a tantárgyi követelményeket. A siket hallgató személyi segítését a hallgató kérésére az ELTE egy másik karán dolgozó előadó látja el többletfeladat keretében. A PPK-n folyamatosan történik a fizikai akadálymentesítés. A kar az által is igyekszik támogatni a speciális szükségletű hallgatók tanulmányait, hogy előnyben részesíti őket a kurzusfelvételkor: a HKR 59.§ (4) bekezdése értelmében kurzusfelvétel során a speciális szükségletű hallgató a kurzusra rangsorolástól függetlenül felvételt nyer.
A TÁTK tanulást segítő speciális eszközök igénybevételét biztosítja az IBM-ELTE nyelvi laborban, az órai jegyzeteket, tankönyveket soron kívül elérhetővé teszi fogyatékossággal élő hallgatók számára. Speciális vizsgáztatási körülményeket biztosít: vak, gyengénlátó hallgatók számára szóbeli vizsga, tesztlapok esetén nagyobb betűmérettel nyomtatott dokumentáció. A karon is megszervezett a személyi segítségnyújtás. A kar különórákat, felzárkóztató, felkészítő órákat is biztosít, továbbá speciális szükségletű hallgatók számára angol nyelvtanfolyamot szervez.
TTK-n mód van személyi segítő megbízására, egyéni tanácsadásra, akadálymentes nyelvtanulást segítő labor működik, emellett a speciális eszközök kölcsönzése, akadálymentes számítógépes munkaállomások, olvasókészülékek is biztosítottak.
A TÓK biztosítja a fogyatékos hallgatók számára az egyéni tanácsadást, az oktatók az általuk az előadásokon használt diákat, fóliákat megküldik elektronikus formában a fogyatékos hallgatók számára, az órán elhangzottak diktafonon történő rögzítése biztosított. A karon a számonkérés módját, idejét a hallgató speciális szükségleteihez igazítják. A könyvtári tanuláshoz személyi és tárgyi segítéségként speciális munkaállomás került kialakításra látássérülteknek.12 A kar biztosít személyi segítőt, ingyenes fénymásolást és különféle technikai eszközök is rendelkezésre állnak a fogyatékossággal élő hallgatók számára.13
A Kaposvári Egyetemen személyi segítői feladatokat ellát: a fogyatékosügyi koordinátor, a hallgatói önkormányzat segítői, kortárssegítők, a mentálhigiénés szakember, a pszichológus szakember, a jelnyelvi tolmács, továbbá minden oktató (dolgozó) segítőkész a fogyatékossággal élő hallgatókkal szemben.
A hallgató az oktatónál előre bejelentett módon az előadásokról hangfelvételt készíthet, amelyet saját tanulmányainál használhat fel.
Technikai segédeszközök: diktafon, laptop, számológép, szótárak (értelmező és helyesírási), indukciós hurok (folyamatban a megvalósítás), félévente 100 oldal ingyenes fénymásolás, nyomtatás. Megvalósult az intézményi akadálymentesítés: lift, Braille feliratok, Braille térkép elkészítése folyamatban, akadálymentes mosdó, kollégium. 
Folyamatosan elérhető könyvtári eszközök személyes támogató szolgáltatással; órai jegyzetek, tankönyvek soron kívüli elérhetővé tétele fogyatékossággal élő hallgatók számára;
A Magyar Képzőművészeti Egyetem e kérdéssel összefüggésben válaszát nem fejtette ki.
A Miskolci Egyetemen rendelkezésre áll a fogyatékossággal élő hallgatóknak kialakított számítógépes pihenőszoba, ahol 2 db speciális programokkal ellátott számítógép, nyomtató, szkenner és internetezési lehetőség várja az ide érkezőket. 
Vizsgáknál a fogyatékossággal élő hallgatók jelnyelvi tolmács segítségét, valamint a következő segédeszközöket vehetik igénybe: (hordozható) számítógép, írógép, értelmező szótár, kalkulátor, helyesírási szótár, értelmező szótár, szinonima szótár. A fentieken túl lehetőség van különböző eszközök és programok kölcsönzésére is: p1. számítógép, laptop, monitor, videónagyító, digitális kézi nagyító, nyomtató, diktafon, speciális szoftverek. 
Az eszközöket a hallgatók egy tanulmányi félévre kölcsönözhetik, amely idő meghosszabbítható a kölcsönvett eszközök bemutatásával, a nyári időszakra hosszabbítás írásban kérhető.
Mozgáskorlátozott hallgatók számára külső vállalkozó bevonásával a szállítási szolgáltatás az egyetem és a lakóhely között biztosított. 
Néhány évvel ezelőtt a Miskolci Egyetem a Fizikai- és infokommunikációs akadálymentesítés terén végzett fejlesztő tevékenységéért Minőségi Díjban részesült.
A Nemzeti Közszolgálati Egyetem biztosítja a fogyatékossághoz igazodó felkészítést, vizsgáztatást. Az oktatók hosszabb időt biztosítanak vizsgán a felkészülésre, siket hallgatónak jelnyelvi tolmács segít, vak hallgatónak szóbeli vizsgákat biztosítanak. Azoknál a hallgatóknál, akik szakvéleménnyel igazoltan diszlexiásak, tanulási nehézségekkel küzdenek, az adott szak képzési és kimeneti követelményében rögzített nyelvvizsga megszerzése alóli mentességet adhat az illetékes bizottság, illetve lehetőség van — indokolt esetben — egyes tantárgyak, tantárgyrészek tanulási vagy beszámolási kötelezettség alóli mentesítésre is.
A könyvtár a gyengén látó fogyatékos hallgató számára igénybe vehető és pályázat útján arra törekednek, hogy azt a vak fogyatékkal élő hallgató is igénybe tudja venni. 
A Nyugat-Magyarországi Egyetem törekszik a komplex akadálymentesítésre (térbeli, kommunikációs, érzékelési, kapaszkodók) pl. személyfelvonó lift, vagy sínlift működik néhány egyetemi épületben, biztosítják a jeltolmácsot, illetve jel adó-vevő erősítőket, mozgássérülteknek útiköltséget, látássérültek számára internetet, beszélő program alkalmazását. A tanuláshoz szükséges technika hozzáférhető és kölcsönözhető (laptopok, diktafonok, pen-drivek, projektor, digitális fényképezőgép, laser nyomtató), ingyen fénymásolási lehetőség van a tananyag elsajátítása érdekében, diszlexiások számára speciális idegennyelv oktatást részben finanszírozzák, személyi segítőt biztosítanak a súlyos látás- és mozgásfogyatékos számára.
Az Óbudai Egyetem a kiegészítő normatív támogatásból beszerezte a gyengén látó hallgatóknak az egyetem minden könyvtárában rendelkezésre álló korszerű olvasó nagyítót, a nagyothalló hallgatók rádiós egyéni mikrofont igényelhetnek, a látássérült hallgatók órai jegyzetelőket és az együtt tanuláshoz hallgatói segítőket vehetnek igénybe. A hallássérült hallgatók (az Állami Jelnyelvi Tolmácsszolgálat lehetőségein túl) jegyzetelőket, valamint saját jelnyelvi tolmácsot/mentort is igénybe vehetnek, mivel az Egyetem egyik informatikus mérnök végzettsége munkatársa jelnyelvi tolmács vizsgával is rendelkezik. 
Az Óbudai Egyetem több mint tíz éve rendszeres és térítésmentes tanfolyamokat szervez a látássérült és hallássérült hallgatóknak, a Neumann János Informatikai Karon berendezett egy fejlesztő laboratóriumot, ahol a látássérült hallgatókat látássérült tanár szerződéses megbízással, a hallássérült hallgatókat pedig a jelnyelvet és az orális nyelvet párhuzamosan beszélő egyetemi alkalmazott tanítja. A tanfolyamok célja az ECDL vizsgára való felkészítés és a vizsga megszerzése.
A Pannon Egyetemen a Speciális Szükségletű Hallgatókat Segítő Bizottság a normatív támogatás összegének ismeretében a Gazdasági és Műszaki Főigazgatóság előzetes tájékoztatására, valamint a hallgatói és oktatói igényekre alapozva tervet készít, és javaslatot tesz az adott tanévben a speciális szükségletű hallgatók tanulmányait segítő támogatás felhasználásáról, a dologi kiadásról, eszközbeszerzésekről. A Bizottság javaslata alapján a támogatás felhasználásáról az oktatási és akkreditációs rektorhelyettes dönt, és erről tájékoztatja az Egyetem gazdasági vezetőjét. Folyamatosan figyelemmel kíséri az épületek fizikai és kommunikációs akadálymentességét, javaslatokat tesz a környezet akadálymentességének javítására, a szükséges eszközök, felszerelések beszerzésére, korszerűsítésére, karbantartására.
A Bizottság minden tanév elején leírást készít a kölcsönözhető, illetve más módon hozzáférhető tanulást segítő eszközökről, s erről valamint a kölcsönzés módjáról tájékoztatja a speciális szükségletű hallgatókat. Az Egyetem folyamatosan bővíti, korszerűsíti a speciális formában elérhető tankönyvek, oktatási segédletek (pl. domború ábrák, stb.) körét és ezeket a könyvtár állományába kölcsönzésre, nyilvántartásra átadja. Továbbá minden tanév elején önkénteseket toboroz a hallgatók közvetlen, illetve közvetett (pl. tananyag előállítás) segítésére, együttműködve a Mentálhigiénés Hallgatói Csoporttal.
A Pécsi Tudományegyetem tanulmányokkal kapcsolatos szolgáltatásai: segítségnyújtás tanulmányokkal kapcsolatos ügyintézésben (órarend módosítás); órai jegyzetek felolvasása, vagy hanghordózóra rögzítése (látássérülteknek); speciális eszközök kölcsönzése; könyvtárhasználat segítése; segítségnyújtás írásos anyagok (dolgozatok) gépelésében, formázásában, nyomtatásában; képi információk szóbeli megjelenítése, táblázat felolvasása (látássérülteknek); szóbeli anyagok, információk írásba foglalása (hallássérülteknek); kísérés az egyetemen belül és kívül, nyelvtanulási lehetőség (önállóan vagy tanárral, nyelviskolában, vagy egyetemi csoportokkal) biztosítása, fénymásolás, írott szövegek nagyítása, egyéb felolvasás, emelés-mozgatás (mozgássérülteknek), szállítószolgálat. A Szolgálat mikrobusza a fogyatékossággal élő hallgatók rendelkezésére áll: az egyetemre történő bejutásban, a közszolgáltatások (kórház, könyvtár, hivatalok, stb.) elérésében, a hazaszállításban, egyéb szállításokban. 
Mentális gondozás keretében lehetőség van a környezettel való kapcsolattartásban (beszélgetések, közös programok, szállítás, stb.) segítségnyújtásra, esetleges lelki sérülések megfelelő gondozására (szükség esetén megfelelő szakember kiválasztásának segítésére), a krízishelyzet kialakulásának megelőzésére, aktuális krízishelyzetek kezelésére. 
Foglalkozások keretében van klubdélután, kirándulás, úszási lehetőség, a világ aktuális híreiről szóló újságok felolvasása, beszélgetések, szabadban történő séta segítséggel, kulturális, művelődési, sportolási lehetőségekre kísérés. 
A hallgatók tanulmányainak segítése a 2009-ben felépített, mindenki számára nyitva álló épületrészben történik, ami egyben a Támogató Szolgálat helye is, itt közösségi terem, tárgyaló, pihenőszoba és akadálymentes mosdó áll a hallgatók rendelkezésére. A speciális képzési igényű hallgatók csoporttársaikkal, vagy a Támogató Szolgálat munkatársainak segítségével tanulnak, vagy kapcsolódnak ki a helyiségekben. Ebben az épületrészben indukciós hurok, speciális számítógépasztalon található számítógépek, fénymásoló-nagyítógép, és projektor segíti a hallgatókat. Laptop, diktafon és elektromos kerekesszék kölcsönzésére is lehetősége van a rászorultaknak. A nem akadálymentesített épületekben történő közlekedést a Támogató Szolgálat speciális lépcsőjáró berendezéssel segíti. 
A fenti szolgáltatások a Pécsi Tudományegyetem speciális képzési igényű aktív féléves hallgatói számára térítésmentesek. 
A Semmelweis Egyetemen a regisztrált fogyatékossággal élő hallgatók igényeinek felmérése a regisztrációkor megtörténik. A korábbi évek szükségletei alapján összeállítottak egyfajta „alapcsomagot”, hogy minél több fogyatékossági ág számára tudjanak segítséget nyújtani. Az alapcsomag tartalma: hordozható számítógép (netbook, illetve laptop), digitális diktafon, adathordozó eszközök. Jelenleg 46 netbook és pendrive, valamint 17 diktafon van mindennapi használatra kiadva hallgatóknak, míg 2 laptop és 2 projektor oktatási szervezeti egységekhez került látássérült hallgatók vizsgáztatásához felolvasó programmal ellátva. Ezen kívül laptop dokkoló, speciális monitor, karakter felismerő szoftverrel ellátott szkenner, papír és cd alapú nagyszótárak, idegen nyelvű értelmező szótárak, kerekesszék, valamint mobilrámpa állnak rendelkezésre. Szolgáltatások vonatkozásában jelnyelvi tolmácsok szolgáltatását 6 siket személy vette igénybe, hangostérkép elkészítését 2 fő részére biztosítottak, valamint engedélyezték látássérültek számára a segítőkutya használatát, amelyet eddig 2 személy vett igénybe. Tananyagokat az oktatók a szükségletnek megfelelően elektronikusan és papír alapon is biztosítják az érintettek számára.
A Szegedi Tudományegyetemen igénybe vehető technikai feltételek: képernyőolvasó szoftver, felolvasó gép, nagyító. A szolgáltatások körében masszázst és gyógytornát biztosít, ehhez rendelkezésre áll a fit-ball, dynair ülő párna, csukló-boka súlyzók, rugalmas gumiszalagok. A foglalkozások egyéniek, személyre szabottak a maximális, hatékonyság érdekében. 
A Szent István Egyetemen a fogyatékos hallgatók számára könyvek, számítástechnikai eszközök, mozgáskorlátozottak részére speciális információs terminál, felolvasó programok, indukciós hurkok állnak rendelkezésre. A GK-n és ABPK Szarvasi Campusán jelnyelvi tolmács segíti a siket hallgatóval történő kommunikációt.
A Széchenyi István Egyetemen a látássérült hallgatók rendelkezésére áll laptop, olvasógép, nagyító. Siket hallgató jelnyelvi tolmácsot vesz igénybe az órákon. Mozgássérült hallgatók részére évente egy alkalommal útiköltség hozzájárulást biztosítanak. Diszlexia-diszgráfiás hallgatók oktatókkal egyeztetve élhetnek írásbeli-szóbeli vizsga választási jogukkal, valamint a diploma átvétele előtt a nyelvvizsga kötelezettség alóli felmentéssel.
A Színház- és Filmművészeti Egyetem fogyatékossággal élő hallgatója ugyanazokat a szolgáltatásokat (pl. könyvtár, hallgatói számítógép szoba) veheti igénybe, mint az egyetem többi hallgatója. Mozgásában segítséget jelent a lift és mozgáskorlátozott wc használata. A hallgató osztályterme átkerült egy földszinti terembe, ezáltal annak ellenére, hogy lépcsőn önállóan közlekedik könnyebbé vált a terem megközelítése. A felvételi vizsgán akadálymentes teremben írhatta a felvételi tesztet laptopján, és kétszer olyan hosszú ideig, mint a többi felvételiző. A félévi írásbeli vizsgákat is lehetősége van laptopján megírni.
Az egyetem rendelkezik 2011. szeptember 1. – 2013. augusztus 31. közötti időszakra vonatkozóan esélyegyenlőségi helyzetelemzéssel és tervvel, amely mind a munkavállalói csoportok, mind a szolgáltatást igénybevétele szempontjából veszélyeztetett csoportokra nézve tartalmaz megállapításokat és szabályokat. E dokumentum szerint, a fogyatékos hallgatók tanulmányi lehetőségeit behatárolják az Egyetemen folyó képzések alkalmassági feltételei, amelyek objektív akadályokat jelentenek bizonyos esetekben (pl. színészképzés), de azokon a szakokon, ahol erre lehetőség nyílik, ott az Egyetem biztosítja a fogyatékos hallgatók bekapcsolódását az oktatásba. Ezt követően a dokumentum a fogyatékossággal élők előnyben részesítése érdekében az oktatásban való részvételük támogatását fogyatékosságtípusonként rögzíti.
A dokumentum rögzíti továbbá, hogy a fogyatékossággal élő hallgatók segítését személyi segítők látják el. A személyi segítők mindazok a személyek, akik az önrendelkező életfilozófiát szem előtt tartva támogatják a fogyatékossággal élő hallgatókat tanulmányi idejük alatt a különböző hátráltató tényezők megoldásában. Szakmai felkészültségüket és munkájukhoz szükséges feltételeket az Egyetem garantálja. A fogyatékossággal élő hallgató használhatja a speciális jegyzet, illetve jegyzetet helyettesítő, más módszerű felkészülést segítő technikai eszközök esetén a speciális tankönyv- és jegyzettámogatást. Speciális esetekben az Egyetem Szenátusa (az esélyegyenlőségért felelős munkatárs előterjesztése alapján) külön eljárásban dönthet a fogyatékossággal élő hallgatók kérelmeiről, figyelembe véve az előnyben részesítés követelményeit és a szabályzatban foglaltakon túl többlettámogatást adhat.
A helyzetelemzés feltárta azt is, hogy az Egyetem könyvtárának belső terei nem akadálymentesek, a speciális igényű csoportok számára használható könyvtári egységek választéka kicsi. A feltételek javítása érdekében az egyetem folyamatosan figyelemmel kíséri a vonatkozó pályázati kiírásokat.

Főiskolák

A BGF Gazdálkodási Karán az Infocentrum teljes akadálymentesítéssel, az EU szabványnak megfelelően biztosítja a fogyatékossággal élő hallgatók teljes körű kiszolgálását: mozgáskorlátozottaknak rámpa, illetve lift, külön vizesblokk, hallássérülteknek indukciós hurok, gyengén látóknak vezetősávok, illetve Braille-írással készült feliratozás segíti a tájékozódást. A fentieken túl a Kar valamennyi épületének bejárata akadálymentesített. A számítógépeket fogyatékossággal élők is megfelelően igénybe vehetik. A diszgráfiások jegyzetelésének megkönnyítésére diktafont biztosítanak. 
A Kereskedelmi, Vendéglátó-ipari és Idegenforgalmi Karon a fogyatékossággal élő hallgatók számára biztosított a lift használata, órarend készítésénél a terem elhelyezkedésének figyelembevétele; siket hallgatónál a jelnyelvi tolmács jelenlétének biztosítása; diszlexia esetén egyeztetés az oktatóval a számonkérést illetően. 
A Külkereskedelmi Karon a fogyatékossággal élő hallgatók tanulmányaik segítésére kérelmet nyújthatnak be az Esélyegyenlőségi Bizottságnak, amit a tanulmányi és vizsgaszabályzat alapján bírálják a kérelmüket.
Személyi segítséget nyújt továbbá a 2011-ben alakult DISZ PONT, ahol a nyelvi, tanulási nehézségekkel küzdő hallgatóknak segítenek az intézmény munkatársai, technikai segítséget a Számítástechnikai Osztályon dolgozók adnak. A Karon az épület akadálymentesítése megtörtént. A honlap kialakításánál tekintettel voltak a gyengén látó hallgatókra, így biztosított, hogy az aktuális információk hozzájuk is eljutnak. 
A Pénzügyi és Számviteli Kar 2011/2012. tanévben egy hallgatónak biztosította a hallókészülékéhez szükséges elemeket (1 tanévre). Korábban a hallgató igényére a közreműködő jeltolmácsot fizette. Ugyanakkor az adójogszabályok nem teszik lehetővé, hogy a fogyatékossággal élők részére személyes jellegű segítő eszközöket (p1. hallókészülék) vásároljon az intézmény, mivel olyan eszközök vásárlására van elsősorban lehetőség, amely valamennyi az adott fogyatékossági csoportba tartozó hallgató helyzetét könnyíti. Erre vonatkozó igények azonban nem jelentkeztek. 
A Dunaújvárosi Főiskola a hallgatók számára személyi és technikai segítséget biztosít, így pl. az épületek kiviteli tervei tartalmazták az akadálymentesítési műleírást, a Campus épületében liftet építettek, az Informatikai Intézet épületében a fő elágazási pontokon a látássérültek számára technikai segédeszközök találhatók. 2006-tól a könyvtár kialakításánál és a többi új épület kialakításához hasonlóan figyelembe vették a fogyatékkal élők speciális igényeit. A főiskola könyvtára 2008-óta rendelkezik 1 db Braille kijelzővel, valamint a JAWS felolvasó szoftverrel. 2011-től a könyvtár önálló honlapja a vakok és gyengén látók számára is elérhető. Továbbá igény esetén értelmező szótár, kalkulátor, helyesírási szótár, szinonima szótár, a kérdések, a tételek hozzáférésének biztosítása hangkazettán, lemezen egyaránt történhet. 
Az Eötvös József Főiskolán a fogyatékossággal élő hallgatók könyvtár-használata, beilleszkedése, tanulmányi előrehaladását szolgálja az akadálymentesített épület, akadálymentesített honlap, Braille-könyv, hangos könyvek rendelkezésre állása, nagyító készülékek gyengén látók számára.
Az Egri Főiskola épületei részben akadálymentesítettek. Az épületekben van rámpa, lift, lépcsőjáró lift, akadálymentesített mosdó. A gyakorlóiskola látás- és mozgássérültek számára is akadálymentesített. Speciális eszközökkel az intézmény nem rendelkezik, de minden hallgató kap saját laptopot. 
A fogyatékos hallgatók a számunkra szükséges speciális eszközöket pályázati úton szerezhetik be. Minden félévben a főiskola erre a célra a fogyatékos hallgatók számára pályázatot ír ki, amiből a hallgatók átlagosan 30-40 000 Ft értékben vásárolhatnak eszközöket (p1. diktafon, számítógéphez speciális programok és egyéb kellékek, nyomtató, stb.), valamint ebből a keretből fedezik a személyi segítő díjazását, személyszállító szolgálat igénybevételét. 
A Gábor Dénes Főiskolán segítséget valamennyi körülmény mérlegelésével, a jogszabályban foglaltakat is figyelembe véve tervezetten, illetve szükség esetén ad hoc jelleggel biztosítja az intézmény.
A főiskola személyi és technikai jellegű segítséget minden felmerült igényre biztosít. A fogyatékossággal élő hallgatókkal történő kommunikációt minden esetben az adott hallgató fogyatékosságához igazodva nyújtja, például nagyothalló hallgató esetében a kommunikáció tanulmányi ügyekben és vizsgákon is írásban (e-mailben, levélben, írásbeli vizsga formájában) történik. A tanulást segítő speciális technikai eszközöket (szoftverek) a gyengénlátó hallgatók esetében biztosítja az intézmény. Az ezen túl felmerülő egyedi igényeknek a fogyatékos szervezeteken keresztül eszközbérlés útján tesz eleget a főiskola. Szakszerű személyi segítő közvetítésére (pl. jelnyelvi tolmács, jegyzetelő) eddig még nem merült fel igény. Az érintett hallgatók fokozottan igénylik a többszörös személyes kapcsolatfelvételt, konzultációt, tanulmányi ügyintézésben való segítségnyújtást (gyengénlátó hallgató esetében adminisztratív segítségnyújtást például kérelmek, adatlapok kitöltéséhez, mozgáskorlátozottak esetében az épületben való közlekedéshez) melyet minden esetben kortárs segítők bevonásával megad az intézmény a rászoruló hallgatóknak.
A Gyöngyösi Főiskolán legtöbben anyagi támogatást (diákotthoni lakhatás támogatása, személyi segítők igénybevétele) és nyelvvizsga kötelezettség teljesítése alóli mentességet kértek, továbbá a vizsgák módjának megválasztására (szóbeli helyett írásbeli vizsgázás és írásbeli helyett szóbeli vizsgázás lehetőségének az igénylése) és a vizsgáknál a jogszabályokban meghatározott segédeszközök használatának engedélyezésére volt igény.
Ezen túlmenően a hallgatók kértek laptopot és diktafont, súlyosan hallássérült hallgató hallókészüléket, mely kérelmeket az Esélyegyenlőségi Bizottság a korábban beszerzett eszközökből teljesítette. Újonnan beszerzett eszköz a négyüléses várópad. 
Az Esélyegyenlőségi Bizottság határozata alapján évente egyszeri anyagi támogatásban részesülnek a súlyosan mozgássérült, a hallássérült és a látássérült hallgatók. A mozgáskorlátozott hallgatók személyi segítőinek munkáját díjazzák.
A Kecskeméti Főiskola hallgatók által használt épületei mind, a többi épület kb. 80%- ban akadálymentesített. Jelenleg más technikai segédeszközre nincs igény.
A Magyar Táncművészeti Főiskolán a táncos és próbavezető szakon egy beszédzavarral küzdő hallgató szakvéleménnyel alátámasztott kérelmére biztosítják az írásbeli számonkérés lehetőségét.
A Nyíregyházi Főiskolán a fizikai akadálymentesítés mára már csaknem teljes. Az infokommunikációs akadálymentesítés a TÁMOP 4.1.1 pályázat révén folyamatosan valósul meg (hangoslift, Braille írásos feliratok stb.). Az Iroda 2006-ban kialakította a nappali pihenőszobát, amely alkalmas pihenésre, tanulásra, tréningekre és egyéni foglalkozásokra. A szoba kulcsos rendszerrel működik, s az itt elhelyezett informatikai eszközöket (számítógép, internet, szkenner) napi rendszerességgel használják a hallgatók. 
A „B” tanulmányi épület alagsorában kialakították a speciális tornatermet, mely a főiskolán fogyatékossággal élő hallgatók egyéni és csoportos mozgási lehetőségének biztosítását szolgálja. A „tornaterembe” folyamatosan kerülnek beszerzésre a speciális mozgásfejlesztő, rehabilitációs eszközök. 2011-ben pályázati segítséggel vásároltak egy Viofor mágnes terápiás készüléket, mely több területen alkalmazható prevenciós és rehabilitációs jelleggel. A mozgássérült, látássérült (tartósan beteg) hallgatók szívesen veszik igénybe a gyógytornász által vezetett úszásfoglalkozásokat is.
2011 őszén alakították ki a többfunkciós relaxációs és tréningtermet, ahol helyet kapott a masszázsrész, speciális masszázsfotel, olvasósarok, stb. Az itt elhelyezett multimédiás eszközökkel — számítógép, internet elérés, nyomtató, TV, DVD lejátszó, visual tábla — a különböző tréningekhez kötődő szemléltetés is megoldott. 
A fogyatékossággal élő és egyéb speciális igényű hallgatók körében egyre nagyobb az igény a kölcsönözhető multimédiás eszközökre (laptop, diktafon, projektor, Pen-drive, stb.), melyeket előzetes pályázat benyújtása után, hivatalos átvételi bizonylattal bocsátanak a hallgatók rendelkezésére.
A fogyatékossággal élő regisztrált hallgatók jegyzeteinek, tanulmányi segédanyagainak másolását, digitalizálását térítésmentesen biztosítják.
A fogyatékossággal élő hallgatók személyi segítése érdekében kapcsolatot építettek ki a különböző fogyatékossági csoportokat képviselő alapítványokkal, egyesületekkel, szervezetekkel: Down Egyesülettel, Vakok és Gyengénlátók Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Szervezetével, Siketek és Nagyothallók Országos Szövetségével, RIDENS Szakképző Iskola Speciális Szakiskola és Kollégiummal.
A szolgáltatásoknak két főbb területe különül el az egyéni és csoportos tanácsadások és az eszközkölcsönzés. Egyéni és csoportos tanácsadások: az egészségmegőrzés- egészséges életmóddal, a speciális tanulás-módszertani technikák elsajátításával, prevenció és terápiás szolgáltatással kapcsolatosak. A szolgáltatások igénybevétele a fogyatékossággal élő hallgatók számára térítésmentes, hasonlóan az eszközkölcsönzéshez. Az igénybevételhez és az elbíráláshoz benyújtott kérelmeket az irodavezető és az egyes karok koordinátorai véleményezik. 
A kari koordinátorok az Esélyegyenlőségi Iroda keretein belül egyéni, illetve kiscsoportos foglalkozásokat is tartanak a regisztrált hallgatóknak térítésmentesen, amelyek jó lehetőséget nyújtanak a hallgatók testi és mentálhigiénés állapotának fejlesztésére.
A Szolnoki Főiskolán a hallássérült fogyatékossági csoport részére a könyvtárban az olvasó és a kölcsönző pultnál a kommunikáció javítása érdekében erősítőket építtettek be, amelyet a könyvtári személyzet vezeték nélküli mikrofonokkal, a könyvtárlátogató pedig a hallókészüléke segítségével tud használni. 
A látássérült fogyatékossági csoport segítésére a könyvtár bejáratát jelölő világító kültéri táblát készítettek, a beltéri feliratot pedig megvilágítják. A vakok részére elkészített Braille feliratos táblákat a könyvtár előterében, információs pultjainál és a mellékhelyiségekben helyezték el, illetve számukra a könyvtár területéről hangos térkép készült.
A hagyományos és az elektronikus információkat a látássérültek speciális számítógépes munkaállomás segítségével érik el. A modern multimédiás számítógépre az operációs rendszer mellett képernyőolvasó, valamint képernyőnagyító programot telepítettek. A munkaállomáshoz nagyítógépet illesztettek, amelynek segítségével hagyományos dokumentumok jeleníthetők meg a képernyőn többszörös nagyításban. A számítógéphez Braille váltható kódkészletű billentyűzet, valamint egy Braille magyar karakteres nyomtató tartozik. A munkaállomás segítségével közvetlen jegyzetek készíthetők és nyomtathatók Braille írással. 
A Könyvtár 2007-ben megalapozta hangoskönyv-gyűjteményét. A hangzóanyagon túl lehetőség nyílik a gyűjtemény helyben történő használatára a látássérült olvasók által is könnyen kezelhető audio-berendezések és fejhallgatók segítségével.

5. A tanterv előírásaitól részben vagy egészében eltérő követelmények teljesítésének lehetőségei 

Egyetemek

A Budapesti Corvinus Egyetemen a tanterv előírásaitól részben vagy egészben eltérő követelmények teljesítését az egyetem a nyelvvizsgák alóli részleges vagy teljes felmentések megadása kapcsán engedélyezte. 2004 óta összesen 35 esetben adtak részleges nyelvvizsga alóli felmentést és 41 esetben teljes felmentést. Amennyiben a szakértői vélemény javasolja a részleges vagy teljes mentesség megadását és azt az egyetemi szabályzat is lehetővé teszi, akkor a döntéshozatalban a szakértői vélemény ajánlását követik. 
2011-ben engedélyezték egy beszédfogyatékkal élő hallgatónak, hogy diplomamunkáját írásban védhesse meg és felmentették a szóbeli védés alól. Ugyanebben az évben egy kommunikáció szakos hallgató kapott felmentést a statisztika tárgy teljesítése alól (nem szaktárgy, nem főtárgy), miután kiderült, hogy diszkalkuliás. Felmentésre vonatkozó kérelmet – regisztrált hallgató kapcsán – az Egyetem egy esetben sem utasított el. 
Nyelvvizsga hiányában az egyetem jogelődje 2006-ban 1 alkalommal nem adta ki a hallgató diplomáját, melyet azonban az állampolgári jogok országgyűlési biztosának felhívását követően megkapott. Többször fordult elő ugyanakkor, hogy valaki nyelvvizsga hiányában nem kapta meg a diplomáját. Ezekben az esetekben azonban csak később derült ki, hogy a hallgató diszlexiás, vagy diszgráfiás és emiatt nem tudta teljesíteni a követelményeket. Miután a szakértői véleményét bemutatta az Egyetemnek, megkapta a részleges vagy teljes felmentését és a diplomáját. 
A Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetemen nyelvvizsgamentességet 2003 és 2012 között 43 hallgató kapott. A mentességeknél az Esélyegyenlőségi Bizottság a szakértői vélemény javaslata alapján járt el. Két esetben (gazdálkodási szakos közgazdászok esetében) az előírt két szakmai vagy egy szakmai és egy felsőfokú nyelvvizsga követelményét az Esélyegyenlőségi Bizottság egy szakmai nyelvvizsgára csökkentette, mivel a szakmai nyelv ismerete ezen a képzésen előírt, és a teljes mentesség ellentmondana a szakmai alapkövetelmények teljesülésének. A követelményszint csökkentése középfokú helyett alapfokú nyelvvizsgára a legtöbb esetben már meglevő nyelvvizsga elégséges feltételként való elfogadására vonatkozott. 
Az Esélyegyenlőségi Bizottság 4 esetben nem megfelelő igazolás miatt a nyelvvizsgával kapcsolatos döntést későbbre halasztotta, mivel a döntés érvényes szakértői vélemény ismeretében hozható meg. Egy esetben (diszlexia maradványtünetek) az Esélyegyenlőségi Bizottság a szakértői vélemény alapján a kérést nem tartotta indokoltnak, a hallgató nyelvoktatásban való részvételét javasolta. A hallgató sem fellebbezési jogával (15 napon belül a BME Hallgató Jogorvoslati Bizottságnál), sem későbbi kérelemmel nem élt. 
Az egyéni finanszírozási idő meghosszabbítását a felsőoktatási törvény értelmében 12 esetben kérte hallgató, melyet az Esélyegyenlőségi Bizottság minden esetben indokoltnak minősített. Egy esetben született elutasító határozat, mivel a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal szakvéleménye a fogyatékosság minimális maradványtünetét igazolta, de kedvezmény megadását nem javasolta. Azokban az esetekben, melyekben a törvény nem tette lehetővé a hosszabbítást, az Esélyegyenlőségi Bizottság javasolta, hogy a TVSZ értelmében erre illetékes Kari Tanulmányi Bizottság a hallgató költségtérítését a lehető legnagyobb mértékben csökkentse. 
A számítógép-használatot minden olyan esetben támogatják, amikor a hallgató teljesítését megkönnyíti. A gyakorlati követelmények alóli felmentést csak két hallgató kért, mindkettejük esetében súlyos fogyatékosságuk indokolta a felmentést, és a csoportos gyakorlatban megfigyelőként való részvétel elősegítette, hogy szakmai felkészültségükben ez ne jelentsen hátrányt. 
Két esetben diszkalkuliás hallgató számára az Esélyegyenlőségi Bizottság a számítási tárgyakból a mentességet a szakmai alapkövetelmények miatt nem látta elfogadhatónak, ezért számukra a számonkérésnél többletidő (30%) biztosítását határozta meg. 
A számonkérések halasztására vonatkozóan a törvény nem tartalmaz rendelkezést, ezért a Bizottság indokolt esetben mérlegelési jogkörben engedélyezte a halasztott vizsgázást, illetve ha a lassabb teljesítés a fogyatékosságból adódóan előrelátható volt, javasolta, hogy a TVSZ értelmében az erre illetékes Kari Tanulmányi Bizottság a hallgató számára kedvezményes tanulmányi rendet tegyen lehetővé. A számonkéréseken többletidőt (30%) igénylő hallgatók száma 76 fő. Egy esetben (súlyosan mozgássérült hallgató, spasztikus bénulás, beszédében is érintett, így az írásbeli/szóbeli követelmény cseréje nem vezet a hátrány kompenzációjához) a Bizottság a többletidő mértékét a számonkérés idejéhez viszonyítva 50%-ban határozta meg.
Az Esélyegyenlőségi Bizottság mérlegelési jogkörben két esetben engedélyezte az elbocsátási feltétel alóli mentességet ez első év végén, illetve egy súlyosan látássérült hallgató esetében a teljes tanulmányi idő alatt. Súlyos fogyatékosságok esetén a tapasztalatok szerint bizonyos esetekben indokolt lehet az elbocsátás, vagy átsorolás alóli mentesség, különösen akkor, ha a hallgató lassan, de jó eredményekkel halad előre, illetve egyenletes teljesítményt mutat. 
A Debreceni Egyetemen az ÁJK14-n 10 fogyatékos hallgatót regisztráltak, ezek közül egy hallgató jogosult nyelvvizsga felmentésre fogyatékossága alapján, ez a hallgató kérelmezte még tanulmányai alatt a kedvezményes vizsgarendet és tanrendet. A Karon nem volt olyan hallgató, aki jogosult fogyatékossága miatt nem kapott diplomát nyelvvizsga hiányában.
A BTK15-n az elmúlt négy évben 19 hallgató kért nyelvvizsga mentességet, ebből 7 hallgatót mentesített az egyetem a nyelvvizsga letétele alól, 12 hallgató pedig könnyítést kapott a komplex nyelvvizsga helyett szóbeli, vagy írásbeli nyelvvizsgát kellett tenniük.
A GYFK16-n az elmúlt nyolc évben 23 többnyire nyelvvizsga letétele alóli mentesség iránti kérelem érkezett, melyek többnyire pozitív elbírálásban részesültek, kivéve azt a néhány esetet, melynél az ORSZI szakvélemény hiánya miatt az egyetem nem adta meg a kedvezmény.
A IK17-n a kari gyakorlat szerint, azok a hallgatók, akik valamilyen fogyatékossággal élnek, és emiatt nem tudják teljesíteni a megadott vizsgakövetelményeket, közvetlenül az adott tárgy oktatójához fordulnak, akik például diszlexiás hallgató esetében lehetővé teszi számukra azt, hogy szóban vizsgázzanak. Ezekről az esetekről nincs a Tanulmányi Csoportnak konkrét nyilvántartása, mert ezek az ügyek nem is jutnak el sem a Tanulmányi Csoporthoz, sem az oktatási dékán helyetteshez. A rektort véleménye szerint ez azt jelenti, hogy eddig sikerült az oktatóval egyeztetve megoldani a felmerült kérdéseket. Egyetlen olyan eset fordult elő, amikor egy fogyatékos hallgató egy tárgyból mentességet kért írásban és ezt elutasították, mivel az igazolásként benyújtott ambuláns kezelőlap a szabályzat által előírt szakvéleményre vonatkozó követelményeknek nem felelt meg. Három olyan hallgató kapott diplomát nyelvvizsga hiányában, akik megfelelő orvosi igazolással tudták igazolni, hogy nem képesek teljesíteni a nyelvvizsga követelményeket.
A KTK18-n kevés számú fogyatékos hallgató tanul, elenyésző számú felmentési kérelmet adtak be. Az, aki az ORSZI által kiadott szakvéleménnyel igazolta fogyatékosságát és nyelvi követelmény alóli felmentést kér, annak minden esetben megadja az intézmény. Nyelvvizsga hiányában egy fogyatékos hallgatónak sem tartották vissza a diplomáját, amennyiben igazolta fogyatékosságát.
Az MK19-n Tanulmányi Osztály adatai szerint egyetlen hallgató sem fordult kérelemmel a Karhoz, hogy tanulmányi kötelezettségein könnyítsenek. Félévente 2-3 hallgató kéri felmentését diszlexia és diszgráfia miatt a szóbeli és írásbeli nyelvvizsga kötelezettség alól. Amennyiben a kérelmeket a megfelelő szakértő állásfoglalással alátámasztották, nem utasították el a kérelmet. 
A TTK20 minden támogatást megad és figyelembe veszi a hallgató egészségi állapotát, adottságait, fogyatékosságát. A 2011/2012-es tanévben a nyilvántartott fogyatékkal élő hallgatók közül 8 hallgató számára biztosított kérelem alapján valamilyen kedvezményt, 1 fő depresszió, figyelemzavar, hiperaktivitás, elmezavar diagnózis nyelvvizsga mentesség iránti kérelmét elutasította az intézmény, tekintettel arra, hogy a nyelvvizsga alóli mentességet a szövegértési nehézséggel küzdők (diszlexia, diszgráfia) kérhetik.
A ZK21-n 1 hallgató kapott felmentést a nyelvórák látogatása alól és mentességet a diploma kiadásához szükséges nyelvvizsga letétele alól, kérését szakértői véleménnyel alátámasztotta. 
Az DEOEC22 hallgatói mentességek, kedvezmények iránti kérelmeiket a DEOEC Fogyatékkal Élő Hallgatók Ügyeinek Albizottságához adják be, a kari tájékoztatók minden esetben tartalmazzák az albizottság és a DE Mentálhigiénés és Esélyegyenlőségi Központjának elérhetőségét. 2006 óta 20 hallgató kapott valamilyen kedvezményt az intézményben, többnyire nyelvvizsga letétele alóli mentességet vagy hosszabb felkészülési időt vizsga esetén.
A GVK23-n és a Mék24-en a záróvizsga letételét követően is elfogadják a fogyatékkal élő hallgatók igazolásait!
Az ELTE rektora a fogyatékossággal élő hallgatóknak adott mentességeket és a mentességi kérelmek elbírálására vonatkozó kérdést – annak statisztikai jellege okán – az egyes karok szerinti bontásban adta meg:
Az ÁJK-n regisztrált 20 hallgató közül egy hallgató sem kért tanulmányai alóli részleges vagy teljes mentességet. Szemeszterenként 4-5 olyan eset fordul elő, amikor a fogyatékossággal élő hallgató írásbeli vizsga helyett szóban kíván vizsgázni vagy hosszabb felkészülési időt kér. Ilyen esetekben kérelem, és határozat nem születik, hiszen a hallgatóval és oktatókkal való személyes és gördülékeny együttműködés ezt szükségtelenné teszi. A hallgató számára a koordinátor kiállít egy igazolást, amelyben a személyes adatait és a speciális szükségleteihez igazodó felmentést rögzíti.
Nyelvvizsga-követelmény alóli mentességre irányuló kérelmek elbírálása során két kérdéskör merült fel. A rektor hivatkozott a régi Ftv. és az Ftv. Vhr.-ben meghatározott kedvezményekre, amelyek szerinte a felsőoktatási intézményekbe felvételizők és/vagy a már az intézményekkel jogviszonyban lévő hallgatók számára szólnak.
Az Ftv. Vhr. 18. § (5) bekezdés b) pontja szerint a diszlexiás – diszgráfiás hallgató „ha fogyatékossága miatt nem képes” az államilag elismert „C” típusú nyelvvizsga szóbeli írásbeli követelményeinek teljesítésére, akkor szóbeli/írásbeli vagy mindkét részvizsga alól felmentést kaphat. A 20.§ (1) bekezdése szerint a hallgató kérheti a tanulmányi kötelezettségek teljesítése, illetve a vizsgák alóli felmentését, valamint a (2) bekezdés alapján a felsőoktatási intézmény szervezeti és működési szabályzatában meghatározottak szerint bírálja el a fogyatékossággal élő hallgatók segítségnyújtásra, mentességre és kedvezményekre irányuló kérelmeit. E kérdésben a rektor álláspontja szerint az intézmény erre rendelt bizottságának a fentiek alapján mérlegelési jogköre van.
A BGGYK-án hat hallgató kért és kapott egyes tantárgyak teljesítése alól teljes mentességet,25 a hallgatók nyelvvizsga alól teljes mentességet 12 esetben kértek. Közülük nyolc hallgató diszlexiás volt, a mentességet megkapták, diplomájukat kiadta a kar. Két esetben fordult elő, hogy látássérült hallgató a nyelvvizsga írásbeli részéről kért mentességet, ezeket a kérelmeket is pozitívan bírálta el a kar, a hallgatók megkapták diplomájukat. Egy siket és egy siket-vak hallgató kért a nyelvvizsga alól teljes mentességet, ők is megkapták és diplomás gyógypedagógusként dolgoznak.
A kar a fogyatékossággal élő hallgatóknak járó kedvezményeket minden alkalommal automatikusan megadja. Csak a nyelvvizsga alóli mentességet kell kérvényezniük a hallgatóknak a dékánnál, amely kérvényhez a fogyatékosügyi koordinátor javaslatát is csatolni kell.
A BTK-n a fogyatékossággal élő hallgató személyre szóló nyomtatványt kap arról, hogy őt milyen speciális jogok illetik meg a tanulmányai során, ez kiegészül a hallgató indokolt egyéni kéréseivel, azt a fogyatékosügyi koordinátor és a bizottság elnöke aláírja. 
A BTK-n nem fordult elő, hogy fogyatékos hallgató nem kapta meg a diplomáját azért, mert nem volt nyelvvizsgája vagy nyelvvizsga alóli felmentése, holott az utóbbit fogyatékossága indokolta volna. A felmentést a megfelelő dokumentumok bemutatása esetén a hallgatók mindig megkapják, nem volt példa ennek elutasítására (függetlenül attól, hogy mikor igazolták a fogyatékosságot, illetve mikor adták be a kérvényt). Az ilyen esetekben a felmentés megadása a dékáni méltányosság körébe tartozik. A kérvényeket a hallgatók a kar dékánjának címzik, aki a fogyatékos hallgatók ügyeivel, illetve esélyegyenlőségi kérdésekkel kapcsolatos kérvényeket és beadványokat a BTK esélyegyenlőségi bizottsághoz juttatja el véleményezésre, állásfoglalást kérve. Az állásfoglalás után a kar dékánja és/vagy (ügytől függően) tanulmányi bizottsága hoz döntést.
A BTK többször hozott kérelmet támogató döntéseket.26 Az egyetlen eset, amikor elutasító döntés született egy beszédfogyatékossággal élő hallgató 12 félévi tandíjmentesség után a tandíjmentesség meghosszabbítása iránti kérelme volt. A hallgatókat megillető, jogszabályokban rögzített jogokat minden regisztrált speciális igényű hallgató gyakorolhatja. 
Mérlegelési jogkört gyakorol a kar dékánja (a BTK esélyegyenlőségi bizottság állásfoglalását figyelembe véve) azokban az esetekben, amikor a jogszabályi háttér a kedvezményt vagy mentességet „adható”-nak határozza meg. Ilyen módon dékáni méltányosság alá esik a nyelvvizsga alóli részleges vagy teljes mentesség is. A kérvényt az esélyegyenlőségi bizottság megvizsgálja, és az orvos-szakértői javaslatot figyelembe véve foglal állást, teljes mentességet csak akkor ad, ha a szakértői vélemény is ezt javasolja.
A speciális igényű hallgatónak kérvényt kell beadnia többletfélév igénybevételéhez is, de ez nem tartozik mérlegelési jogkörbe, az előírt többletet minden kérelmező megkapja.
A bizottság a kérelmekről és beadványokról 30 napon belül dönt, de indokolt esetben a kérelmező írásos tájékoztatása mellett ezt további 30 nappal meghosszabbíthatja. A döntés jogi hátterét a jogszabályok és a HKR alkotja. A bizottság által a hallgatókat érintő ügyekben hozott elsőfokú határozat ellen a kérelmező a kézhezvételtől számított 15 napon belül (az egyenlő bánásmód követelményeit sértő döntés esetén korlátlan ideig) felülbírálati kérelemmel fordulhat a kar dékánjához. Az eljárási rend a felülvizsgálattal a Hallgatói Jogorvoslati Bizottságot bízza meg (HKR 207. §).
Az IK-n a tanterv előírásaitól való eltérést fogyatékkal élő hallgató még nem kért. Záróvizsga letételét követően 1 fő kérte fogyatékosságára hivatkozva utólag — szakértői vélemény bemutatásával — az oklevél kiállítását. Számára 30 napon belül kiadta a kar az oklevelét. Záróvizsgát tett, de nyelvvizsga hiányában ki nem adott oklevél regisztrált fogyatékkal élő hallgató esetében a karon nincs. A fogyatékossági csoportnak Ftv-ben szabályozott teljesítendő nyelvvizsga részt meghaladó további nyelvvizsga rész alóli felmentést (szakértői vélemény alapján), illetve a speciális szükségletű hallgatóknak adható további államilag finanszírozott félévek iránti kérelmeket bírál el mérlegelési jogkörben a kar. Az eddig benyújtott ilyen irányú kérések megalapozottak voltak, a hallgatók számára mindig pozitív döntés született.
A PPK-án nem fordult elő, hogy a záróvizsga letételét követően, nyelvvizsga hiányában — erre hivatkozással a kar ne adta volna ki a diplomát. A beadott hallgatói kérelmek jellemzően a nyelvvizsga-követelmény alóli mentességre vonatkoznak. A speciális szükségletű hallgatóknak járó egyéb kedvezményt (törvény által biztosított plusz félévek igénybevétele, kurzusfelvétel könnyítése, számonkérés könnyítése) a legtöbb hallgató egyáltalán nem kéri a kari tanulmányi bizottságtól. 
A nyelvvizsga-mentességi kérelmekhez a kari fogyatékosügyi koordinátor igazolás formájában véleményt ad a kari tanulmányi bizottság számára, segítve ezzel a döntéshozatalt. Az igazolásban — melyet a megismert kérelem, a hallgatóval való kapcsolatba lépés, a szakértői vélemény és egyéb mellékletek birtokában készít el — kitér arra, hogy mely jogszabályi rendelkezés alapján illeti meg a kérelmező hallgatót a mentesség, a kérelmező hallgató a jogszabály szerint elfogadható szakértői véleménnyel rendelkezik-e, a szakvéleményben részleges vagy teljes mentességre vonatkozó javaslat szerepel-e, a hallgató próbálkozott-e nyelvvizsgát tenni vagy szándékában áll-e, rendelkezik-e és milyen típusú, fokú nyelvvizsgával, korábbi felsőoktatási tanulmányai során milyen döntés született a nyelvvizsga mentességére vonatkozóan. Nyelvvizsga követelmény alóli mentességre vonatkozó kérelmet ez idáig, 2006 óta a PPK nem utasított el.
A TÁTK az eltelt 3 évben azt a megoldást választotta, hogy pusztán a fogyatékosság ténye alapján automatikusan nem ad felmentést a nyelvvizsga kötelezettség alól, abban az esetben sem, ha a tanulási zavarokról diagnózissal rendelkezik a hallgató. A szakmai kompetenciával rendelkező kar szerint ez az automatizmus jelentősen rontaná a hallgatók munkaerő-piaci esélyeit, ráadásul a tanult tehetetlenség rehabilitációs szempontból igen kártékony üzenetét hordozná magában. A kar a nyelvvizsga megszerzéséhez számos eszközzel és segítségnyújtási lehetőséggel járul hozzá. A kar épületében külön nyelvi labor működik, mely lehetővé teszi a speciális igényű hallgatóknak a nyelvtanulást, illetve más jellegű tananyagok feldolgozását. Emellett a kar immár harmadik éve speciális nyelvi felkészítést tart, amely az érintett hallgatók számára ingyenes és teljes képzésük ideje alatt igénybe vehetnek. Több alkalommal volt már példa arra, hogy a hallgató ugyan rendelkezett papírral tanulási nehézségeiről, értékelhető nyelvi kompetenciákra tett szert, részben vagy egészben sikeres nyelvvizsgát tett. Amennyiben a nyelvi felkészítés sikertelen, a hallgató úgy érzi, hogy habár tett próbálkozásokat, de ez nem vezetett eredményre, úgy a koordinátor írásbeli támogatásával kérvényt adhat be és megkapja a nyelvvizsga alóli felmentést. A korábbi évek felmentéseinek és elutasításainak nyilvántartása a tanulmányi bizottságnál történik.
A TTK-n a mentességi kérelmekről és ezek elbírálásáról kimutatás még nem készült, a kar csak olyan esetben adott nyelvvizsga alóli mentességet, ha a hallgató fogyatékossága ezt érintette.
A TÓK a 2008-as tanévtől 8 regisztrált hallgató közül 7 fő számára tette lehetővé az eltérő követelmények teljesítését.27 Nem volt olyan eset a karon, amikor kar a záróvizsga letételét követően nyelvvizsga hiányában, erre hivatkozva nem adott ki diplomát.
A Kaposvári Egyetemen a hallgatók beadványaikban tantárgyrészek alóli felmentéseket kérnek pl.: nyelvvizsga elfogadásakor a szóbeli nyelvvizsga megléte elegendő; matematika tantárgynál minimum szint követelménye, zh kiváltása szóbeli felelettel, akadálymentes gyakorlóhelyek keresése. 2008 óta 19 határozatot hoztak a különböző mentességek biztosításának megadásáról, így többek között két alkalommal a testnevelés tantárgy felmentéséről (kórházi ambuláns lap alapján, illetve a Kaposvári Kórház szakvéleménye). A kérések közül nem mindegyik jut el a beadvány megfogalmazásáig, mert sok közülük oktatói hatáskörben megvalósítható (zárthelyi dolgozat helyett szóbeli felelet; akadálymentes gyakorlóhely).
A Magyar Képzőművészeti Egyetem e kérdéssel összefüggésben válaszát nem fejtette ki.
A Miskolci Egyetemen 12 mozgáskorlátozott és 7 látássérült (vak, gyengénlátó) hallgatónak biztosítják a gyakorlati követelmények teljesítése alóli részleges vagy teljes felmentést, illetve azoknak más formában történő kiváltását. A hallgatók mentesülnek a geometriai, szerkesztési feladatok alól, ha nem tudják a szükséges eszközöket használni, de szóban a szabályok ismerete ekkor is megkövetelhető. 
A diszkalkuliás hallgatók (2 fő) a számítási feladatok megoldása alól felmentést kapnak. A hallássérült- (2 fő), a beszéd- és más fogyatékossággal élő hallgatók (38 fő) szintén megkapják a szabályzatban rögzített kedvezményeket, ez azonban nem érinti a tanterv előírásaitól történő részleges vagy teljes eltérést. 
A 2011/2012. tanévben 11-en kaptak a beszéd- és más fogyatékkal élő hallgatók nyelvvizsga alóli részleges vagy teljes mentességet. 
A kérelmezett mentességek egyetlen esetben sem kerültek elutasításra: a kérelmek valamennyi esetben igazoltak, megalapozottak, a jogszabályi előírásoknak megfelelőek voltak. 
A Nemzeti Közszolgálati Egyetem két korábbi jogelődjének (Rendőrtiszti Főiskola és Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem) speciális képzéseivel összefüggésben adatot nem tudott adni. Az Egyetem Közigazgatás-tudományi Kara a Budapesti Corvinus Egyetem karaként működve 2009/2010-es tanévben 10 fogyatékossággal élő hallgatójának kedvezmény megadására vonatkozó kérelmét 8 esetben elfogadta, 2 alkalommal elutasította, illetve 7 nyelvvizsga felmentésre vonatkozó kérelmet 6 esetben kedvezően bírált el. A 2010/2011-es tanévben 26 kedvezmény iránti kérelemből 18-at bírált el kedvezően a többit elutasította, a 15 nyelvvizsga alóli mentességi kérelemből pedig egyet utasított el. A 2011/2012-es tanévben 9 kedvezményre vonatkozó kérelemből 7 kérelmet fogadott el, illetve a nyelvvizsga felmentéssel kapcsolatos 9 kérelemből hétnek adott helyt. Az egyetem az elutasításról szóló döntéseinek indokait nem közölte.
A Hadtudományi és Honvédtisztképző Karon hat olyan polgári szakos hallgató van, akiket fizikai okok vagy egyéb fogyatékosság miatt (csipődegeneráció, vakság, diszgráfia és diszlexia) felmentettek. 
A Nyugat-Magyarországi Egyetemen 2011-ben a nyelvvizsga alól teljes vagy részleges felmentést kapott 26 fő, míg 2 alkalommal hoztak elutasító döntést. A nyelvvizsga mentességgel kapcsolatos elutasítás indoka a fogyatékosság igazolásából adódó hiányosságok, mentességre nem jogosító dokumentációk voltak. 
A fogyatékosságból adódó kedvezmények elsősorban a számonkéréseknél érvényesülnek (plusz idő vizsgán, írásbeli vagy szóbeli az igények alapján), amelynél a jogszabályok adta lehetőség alapján a hallgatók egyéni igényeit helyezik előtérbe, ezért a mozgássérült hallgató erdei terepen történő gyakorlat alól felmentést kapott, de más jellegű feladattal teljesítette a tantárgyat. A súlyos hallássérült hallgató szociálpedagógiai gyakorlatát hallássérült gyermekeket oktató-nevelő intézményben töltötte le, a súlyos látássérült vak hallgató szociálpedagógiai gyakorlatát olyan intézményben töltötte, ahol a látássérülésből nem származott hátránya. 
Az Óbudai Egyetem a fogyatékossággal élő hallgatók esetében is igyekszik az elfogadott, érvényes tanterv szerint haladni. A tantárgyi felmentések helyett inkább a mentori támogatással, többlet felkészülési idő biztosításával törekszik hozzásegíteni a fogyatékossággal élő hallgatókat, hogy társaikkal egyenértékű tudást és diplomát szerezhessenek. Mindez az egyéni tanrend és órarend, valamint a számonkérési körülmények személyre szabásában jelenik meg. Az egyetem példaként hozta fel, hogy az informatika szakon tanuló látássérült hallgatónak a vizuális programozás című tárgyban a feladatmegoldást (a kép elemeket nem igénylő) gépi kódú programozási feladatokkal helyettesítették. E hallgató a 2012-es év januári vizsgaidőszakban (részben az eredményes mentori munkának is köszönhetően) matematikából jeles szigorlatot tett, ami a látó hallgatók esetében is csak rendkívül ritkán fordul elő. 
A tanulási nehézségekkel küzdő hallgatók (döntő többségben diszlexia, diszgráfia) nyelvi felmentés iránti kérvényeinek elbírálásánál a törvény által nyújtott keretek között javasolták az írásbeli, szóbeli vagy teljes mértékű felmentést. 2010/2011-es tanévben 38 kérelem érkezett a Bizottsághoz, amelyből 7 kérelmet elutasított, majd a jogorvoslati eljárásban további két esetben a kérelmezett kedvezményt megadták. Az elutasítás indokai között szerepelt tényezők: a benyújtott dokumentumok alapján nem igazolható, hogy a hallgató a középiskolai tanulmányok alapján kedvezményben részesült, a bizottság álláspontja szerint az igazolásként benyújtott szakvélemény alapján az idegen nyelv alól a felmentés nem indokolt, vagy a meglévő nyelvvizsga ellentmond a felmentés lehetőségével és a szakvélemény nem felel meg az előírásoknak, továbbá a bizottság nem adhat felmentést szakmai tárgyak (matematika) teljesítése alól. 2011/2012-es tanévben 43 kérelem érkezett a bizottsághoz, amelyből 9-et utasított el az előzőekkel megegyező indokokkal.
A Pannon Egyetem e kérdéssel összefüggésben sem tájékoztatott, Szabályzata a fogyatékosság típusainak megfelelően tartalmazza a kedvezményeket.
A Pécsi Tudományegyetemen 2011/2012. tanévben 28 fő nyújtott be a kedvezmény érvényesítésére vonatkozó kérelmet, így szóbeli vizsga helyett írásbeli vizsga lehetőségének biztosítására, nyelvvizsga alóli teljes vagy részleges mentességre, hosszabb felkészülési időre, számolási feladatok alóli felmentésre. A Bölcsészettudományi Karon nyelvvizsga követelmény alóli felmentésre irányuló kérelmet 1 esetben utasítottak, mivel a hallgató kérelméhez nem nyújtott be igazolást. 
A Semmelweis Egyetemen 2006-tól 78 fő számára biztosítottak a tanterv előírásaitól részben eltérő követelményeket, melyből 76 fő kapott részleges, vagy teljes felmentést nyelvvizsga alól, 2 mozgáskorlátozott hallgató pedig a gyakorlati követelményeket teljesíthette a tantervtől eltérő módon. Elutasított kérelem egyetlen esetben fordult elő, amikor is hallgató fogyatékosságát (diszlexia) nem tudta igazolni. Az egyetem egy alkalommal határozatát visszavonta és szakmai nyelvvizsga letételére kötelezte hallgatóját, miután a döntéshozónak hitelt érdemlően tudomására jutott, hogy a hallgató korábban sikeres államilag elismert „C” típusú nyelvvizsgát tett. 
Fogyatékosságára hivatkozván eddig 3 hallgató (1-1 fő mozgáskorlátozott, látássérült és hallássérült) kérelmezte az államilag támogatott többlet félévek felhasználását. 
A Szegedi Tudományegyetemen 2011/2012 tanévben 132 hallgató adott be kérvényt. Nyelvvizsga alól teljes felmentést 53 fő kért, amelyből elutasítottak 13 főt szakvélemény hiányában, később 10 fő a szükséges szakvéleményt benyújtotta és kérelmüket elfogadták. Nyelvvizsga alól részleges felmentést 38, akadálymentesítést 6, igazolás kiállítását 45, plusz félév igénybevételét 9. tantárgy alóli felmentést 15 hallgató kért. Ez utóbbiból elutasítottak 5 főt, mivel a kérelmező „hallgató állapota nem indokolta az adott tantárgy alóli mentességet”.
A Szent István Egyetemen a hallgatók számos esetben közvetlenül az oktatóhoz fordulnak kérésükkel, akik a szabályzatban foglaltakat megadják a hallgatót illető kedvezményt. Az egyetem 42 esetben hozott döntést a kedvezmények biztosításáról, a kérelmeket csak akkor utasította el, ha a hallgató teljes mentességet kért a nyelvvizsga alól, viszont a szakértői rehabilitációs bizottság csak a részleges felmentést javasolta.
A Széchenyi István Egyetem e kérdéssel összefüggésben nem adott tájékoztatást.
A Színház- és Filmművészeti Egyetemen a fogyatékossággal élő hallgatók számára kedvezmények biztosítása eddig nem volt indokolt. 

Főiskolák

A BGF-en a Gazdálkodási Karról, a Kereskedelmi, Vendéglátó-ipari és Idegenforgalmi Karól 2011/2012. tanévben újabb hallgatói kérelem nem érkezett, a korábbi években megadott nyelvi órák látogatása, az értékelés és a nyelvvizsga alól teljes vagy részleges mentességeket érvényesíthették a fogyatékossággal élő hallgatók. 
A Külkereskedelmi Karon 28 regisztrált fogyatékkal élő hallgató tanul, akik kérelmeikkel az Esélyegyenlőségi Bizottsághoz fordultak, 2 fő diszkalkuliás hallgató kérelmezte a szóbeli beszámolás lehetőségét statisztika, illetve mikroökonómia tantárgyból, amelyet engedélyeztek. 1 mozgáskorlátozott hallgató utazási nehézségekre hivatkozva, felmentést kért a külső cégnél letöltendő szakmai gyakorlat alól, a bizottság e helyett szakszöveg fordítási feladatok elvégzését engedélyezte. 1 diszlexiás hallgató nyelvtanulási nehézségek miatt adott be kérelmet az oklevélhez szükséges komplex („C” típusú) nyelvvizsga alóli felmentésre, a bizottság részére szóbeli (,‚A” típusú) nyelvvizsga megszerzését engedélyezte.
A Pénzügyi és Számviteli Karon a 2011/2012. tanévben 15 fő részesült kedvezményben, elsősorban megnövelt felkészülési időre volt igény, továbbá a nyelvi órák látogatása, az értékelés és a nyelvvizsga alól teljes vagy részleges mentesítést adott a Kar, elutasított kérelem nem volt.
A Dunaújvárosi Főiskola a hallgatók által kérvényezett 27 esetből 7 kérelmet utasított el, mert 1 alkalommal a hallgató nem csatolta a dokumentumokat, 3 alkalommal, mivel a mentesítés az oklevél által tanúsított szakképzettség, illetve felsőfokú szakképzésben a bizonyítvány által tanúsított szakképesítés megszerzéséhez szükséges alapvető tanulmányi követelmények alóli felmentést eredményezte volna. Két alkalommal, mert a hallgatók annak ellenére, hogy mintatanterv szerinti ütemben jó-kiváló eredménnyel teljesítették főiskolai tanulmányaikat, a záróvizsgát követően tanulási zavarra hivatkozva kezdeményezték a nyelvvizsga kötelezettség alóli mentességet, azonban a sikertelen nyelvi tanulmányokat, vizsgakísérleteket igazolni nem tudták, ebben a két esetben az oklevél kiadása nem történt meg. Egy alkalommal a szakvélemény a kért kedvezményre nem tartalmazott javaslatot.
Az Eötvös József Főiskolán a kötelezően előírt nyelvvizsgák alól a hallássérült hallgatók a nyelvvizsga szóbeli részének teljesítése alól mentesültek, továbbá a félév során előírt vizsgakötelezettségük is írásban történt. A diszgráfiás hallgatók számára a szóbeli vizsgázás biztosított, valamint a mozgássérült hallgatók mentesülnek a testnevelés órák látogatása alól.
Az Egri Főiskolán az elmúlt tanévben 1 súlyos hallássérült hallgató kapott 2 tantárgy teljesítése alól felmentést, a tanegységek helyett mást választott. 2 diszlexiás-diszgráfiás hallgató felmentést kapott a kötelező idegen-nyelvi órák látogatása alól, illetve a szaknyelvi órák teljesítése alól is. A fogyatékos hallgatók minden esetben megkapták zárthelyi dolgozat írásakor és vizsgákon is a hosszabbított felkészülési időt, valamint választhattak a számukra kedvezőbb teljesítési módban (szóbeli vagy írásbeli). Személyi segítőt ebben a tanévben 1 látássérült hallgató, jelnyelvi tolmácsot 2 siket hallgató vett igénybe. A nyelvvizsga alól teljes felmentést a megelőző tanévben 36 fő kért, amelyből 3 kérelmet elutasítottak, mivel szakvélemények nem voltak szabályosak, illetve hiányosak voltak. Részleges mentességet kapott 6 fő, írásbeli, illetve szóbeli vizsga alól 6 főt mentettek fel.
A főiskolának 9 olyan fogyatékossággal élő hallgatója van, aki sikeres záróvizsgát tett, de nyelvvizsga hiányában még nem kapott oklevelet. A nyelvvizsga alól felmentési kérelmet egyikőjük sem nyújtott be. Közülük látásfogyatékos 2 fő, hallásfogyatékos 3 fő, mozgásfogyatékos 2 fő, diszgráfiás 1 fő, halmozottan fogyatékos (látás és mozgássérült) 1 fő.
A Gábor Dénes Főiskolán a fogyatékossággal élő hallgatók a fogyatékosságukra tekintettel szakvélemény alapján kérhetik a főiskola engedélyét a tanulmányi kötelezettségek teljesítése, illetve a vizsgák alóli részleges vagy teljes felmentésre, vagy annak más módon történő teljesítésére, valamint a vizsgákon alkalmazható segítségnyújtásra.  Fogyatékosságra tekintettel egyéni tanulmány rendre vonatkozó kérelmet (párhuzamos szemeszterek végzése, egyéb egyéni tanulmányi rend) nem nyújtott be hallgató. 
Az intézmény nyilvántartása alapján nincs olyan hallgató, akinek fogyatékossága miatt utasították volna el a kérelmét, kérését. Az intézmény a vonatkozó jogszabályokra való utalással tájékoztatott az intézményben a fogyatékossággal élő hallgatóknak adható kedvezményekről, mentességekről.
A Gyöngyösi Főiskolán az Esélyegyenlőségi Bizottság 2006 óta közel száz esetben tette lehetővé hallgatóknak a tanterv előírásaitól részben vagy egészben eltérő követelmények teljesítését, adott részleges vagy teljes felmentést, kérelmet csak az igazolások hiányosságai miatt utasítottak el. Az egyes kedvezmények és mentességek számának tényleges alakulásáról és az elutasításokról részletes tájékoztatást nem nyújtott a főiskola, csupán az egyes fogyatékossággal élő hallgató csoportok számára biztosított kedvezményeket és mentességeket ismertette. 
A Kecskeméti Főiskola felmentette a mozgássérült hallgatókat a sportorvosi vélemény alapján testnevelés tantárgyból, a laboratóriumi gyakorlatoknál ügyelnek arra, hogy fizikai terhelésnek ne legyen kitéve a hallgató. A beszédfogyatékosság esetében (a szakmai javaslat alapján) az írásbeli vagy a szóbeli számonkérés alól mentesítették a hallgatókat. Nem fordult elő hogy fogyatékossággal élő hallgató számára a főiskola a záróvizsga letételét követően, nyelvvizsga hiányában nem adta ki a diplomát. 
A Magyar Táncművészeti Főiskolán a táncos és próbavezető szakon a négyből három fő nyelvvizsga követelmény teljesítése alóli mentességet tartalmazó szakvéleménnyel rendelkezik, egy fő pedig súlyos beszédritmus zavart igazoló szakvélemény birtokában kérte a szóbeli vizsgáztatás alóli mentességet. Kérelmezett és szakvéleménnyel alátámasztott mentesség elutasítására nem volt példa intézményben. A főiskolai képzésben (bármely szakon) záróvizsgát tett, de a jogszabályban előírt nyelvvizsgával nem rendelkező, fogyatékossággal élő hallgatóknak az oklevelet minden esetben kiadták, ha az előzőleg benyújtott szakértői véleményben a nyelvvizsga kötelezettség alóli teljes felmentés megadására vonatkozó javaslat szerepel.
A Nyíregyházi Főiskolán fogyatékossággal élő hallgató tanulmányi ügyben benyújtott kérelmét nem utasították el, 2002-től 38 fő teljes és 50 fő részleges mentességet kapott a nyelvvizsga kötelezettség teljesítése alól. 
A Szolnoki Főiskola Esélyegyenlőségi és Fogyatékosügyi Bizottsága 2011 májusától 2012 áprilisáig 18 kérelmet bírált el, 11 esetben a kérelmezőt felmentette a nyelvvizsga kötelezettség alól, egy főt az írásbeli nyelvvizsga letétele alól mentesített, míg 1-1 fő számára hosszabb vizsga előtti felkészülési időt biztosított, valamint az írásbeli feladatoknál a nyelvhelyességi hibák figyelmen kívül hagyására kérte a szaktanárt. 
Összesen 5 kérelmet utasított el, mivel nem állt rendelkezésre a szükséges vélemény. Az elutasító és a kérelemnek helyt adó főiskola határozat „mintája” az alábbi szövegrészt tartalmazza: „A Bizottság a fent nevezett hallgató kérelmét (ikt. …..) megvizsgálta, a szakvélemény nem találta megalapozottnak / a szakvéleményt a törvényes előírásoknak megfelelőnek találta….”
A főiskolán eddig nem fordult elő, hogy fogyatékossággal élő záróvizsgát tett hallgatónknak nyelvvizsga hiányában nem kaptak diplomát.

6. A fogyatékossággal élő hallgatóknak járó kedvezmények elbírálása és mérlegelési jog gyakorlása a felsőoktatási intézményekben

Egyetemek

A Budapesti Corvinus Egyetemen az Egyetemi Tanulmányi és Vizsgaszabályzat 2. sz. melléklete a Fogyatékkal élő hallgatók tanulmányainak folytatásához szükséges esélyegyenlőséget biztosító feltételekről szóló szabályzatban felsorolt lehetőségek és igénybe vehető kedvezmények külön elbírálás nélkül megilletik a hallgatót, kivéve a felmentések és mentességek köre. A nem említett kedvezmények p1. magán nyelvtanár, nagy értékű eszköz tartós használatba vételénél a bizottság mérlegeli a körülményeket: mennyire indokolt a tanulmányokhoz, mennyire rászorult a hallgató. Bizottság dönt a nyelvvizsgák alóli részleges vagy teljes felmentés esetében és a rendelkezésre álló pénzeszközök felhasználásáról.
A Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem a kérelmet az esélyegyenlőségi koordinátornál lehet benyújtani, amelyet a háromtagú Esélyegyenlőségi Bizottság bírál el, tagjai egy oktató-kutató, egy egyetemi hallgatói képviselő és az esélyegyenlőségi koordinátor. A hallgató a kedvezményeket az oktatónál a határozattal önmaga érvényesíti.
A döntést megkönnyíti, ha az Esélyegyenlőségi Bizottság a fogyatékosságról részletes szakvéleménnyel találkozik. Az egyetem gondnak tartja, hogy a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal szakvéleményei sok esetben nem tartalmaznak részletes diagnózist és javaslatokat, valamint az érvényessége sincs feltüntetve. A részletesebb diagnózis előnyösebb lehet abból a szempontból, ha belőle megállapítható lenne a hallgató nyelvtanulási képessége milyen mértékben, milyen területeken érintett. Nehézséget jelent a segítségnyújtás kialakításában, ha a hallgató a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal megváltozott munkaképességről szóló határozatával rendelkezik, mivel ezen csak az össz-szervezeti károsodást tüntetik fel, sok esetben még diagnózis, vagy a fogyatékosság típusának feltüntetése sem jelenik meg, így sem a munkavégzés körülményeire (ami jelen esetben a tanulás) való javaslattétel, vagy az annak kialakításához szükséges részletes állapotleírás sem található.
A Debreceni Egyetemen a kedvezménnyel kapcsolatos jogkört a dékánok gyakorolják, a hallgatók a kérelmeiket a dékánnak nyújtják be.
Az ELTE-n a fogyatékossággal élő hallgatókat megillető tanulmányi kedvezmények és az egyetem által biztosított tanulmányi támogatások nyújtásáról a HKR. XIII. fejezet (207 – 215. §) tételesen rendelkezik.
A Kaposvári Egyetemen a fogyatékossággal élő hallgatók kérelmének elbírálása az egyetem szervezeti és működési szabályzatának 137. §-a alapján történik. A segítségnyújtásra, mentességekre és kedvezmények megállapítására létrehozott kari bizottságok a szakvélemények alapján döntenek a fogyatékos hallgatókat megillető kedvezmények, illetve a tanulmányi kötelezettségek részleges- vagy teljes mentességére irányuló kérelmek elbírálásáról. A kari bizottság, illetve a kar vezetőjének döntése ellen a hallgató 15 napon jogorvoslati kérelemmel fordulhat a Hallgatói Jogorvoslati Bizottságához. 
Az egyes kedvezmények igénybevételével (pl. hallássérült, látássérült hallgató szóbeli vizsgáját megelőzően, mozgáskorlátozott hallgató esetén a speciális eszközök biztosítása) összefüggésben az SZMSZ 4 nappal korábbi bejelentést ír elő a hallgató számára. A vizsgán való felkészülési időt az SZMSZ 144. §-a 10 %-kal engedi meghosszabbítani. 
A Magyar Képzőművészeti Egyetem e kérdéssel összefüggésben válaszát nem fejtette ki.
A Miskolci Egyetemen a fogyatékossággal élő hallgatóknak a jogszabály alapján járó kedvezmények elbírálását a Fogyatékossággal Élő Hallgatók Előnyben Részesítésével Foglalkozó Bizottság végzi, döntésével szemben a rektorhoz lehet fordulni. Az egyetemen 5 nappal a vizsga előtt a fogyatékos hallgató által kérelmezhető, hogy a fenti bizottság egy tagja legyen jelen vizsgáján.
A Nemzeti Közszolgálati Egyetemen a fogyatékossággal élő hallgatók kérelmeit az Esélyegyenlőségi Bizottság bírálja el. A Bizottság mérlegelési jogkörébe tartozik a nyelvvizsga, a nyelvvizsga szintje vagy annak egy része alóli mentesség megadása, valamint az egyes tantárgyak, tantárgyrészek tanulása vagy beszámolási kötelezettség alóli mentesítés. A Bizottság az Esélyegyenlőségi Szabályzat alapján és a fogyatékosságot igazoló szakvéleményben leírtak szerint jár el. 
A Nyugat-Magyarországi Egyetemen a rektor által létrehozott öttagú bizottság a Fogyatékossággal Élő Hallgatók Esélyegyenlőségét Biztosító Bizottság bírálja el a fogyatékossággal élő hallgatók kérelmét. A Bizottság tagjait a rektor nevezi ki és bízza meg három éves időtartamra. A Bizottságnak a koordinátor hivatalból tagja, két tag a kérelmek elbírálásához szükséges szakmai ismeretekkel rendelkező oktató, további két tagja hallgató. A döntést a hallgató által benyújtott orvosi szakvélemény, igazolások, a kar véleménye, illetve szükség esetén a hallgató személyes meghallgatása után írásban hozza meg. A Bizottság határozatában a kedvezmények jövőbeni igénybevételére jogosítja fel a hallgatót, a kedvezmények biztosítása tekintetében azonban a kérelemhez nincs kötve. A hallgató a Bizottság döntése ellen a közléstől számított 15 napon belül fellebbezéssel élhet a rektornál, melyet 30 napon belül bírál el. 
Az Óbudai Egyetemen az Oktatási Főigazgatóság a kérvényeket eljuttatja az illetékes bíráló Bizottsághoz, amely döntéséről írásban értesíti az Oktatási Főigazgatóságot. A hallgató a Bizottság határozata ellen a kézhezvételtől számított 8 napon belül az Oktatási Főigazgatóhoz fordulhat, a fellebbezéssel kapcsolatos döntésről az Oktatási Főigazgatóság értesíti a hallgatót.
A fogyatékossághoz kapcsolódó kedvezmények elbírálásánál a koordinátor javaslatára a karok vezetői eddig csak kivételes esetekben alkalmaztak a tanrendtől való eltérést. Ilyen eltérés az egyéni tanrend, vagy a tanulmányok végzése során megszabott kreditpont elérési küszöb. Ez utóbbi néhány hallgató esetében az elbocsátást eredményezte volna, ezért a nehezített tanulási adottságok miatt a kar dékánja engedélyezi, hogy súlyosan fogyatékos hallgatók a kreditküszöb elérése nélkül is folytathassák tanulmányaikat.
A Pannon Egyetemen a fogyatékossággal élő hallgatók kedvezmény iránti kérelmeiket a Speciális Szükségletű Hallgatókat Segítő Bizottság bírálja el, amelynek állandó tagjai az egyetemi koordinátor, 1-1 fő kari koordinátor, 2 főt a HÖK delegál és egy fő speciális szükségletű hallgató. A Bizottság a kérelem esetleges elutasítása esetén útmutatással szolgál az alternatív megoldási lehetőségekről. 
A Pécsi Tudományegyetemen a fogyatékossággal élő hallgatók kedvezményeit a dékán által kijelölt 3 tagú bizottság bírálja el, amelynek tagja a koordinátor. Az elbírálás a Tanulmányi és Vizsgaszabályzat 27. fejezete alapján történik. A kérelmet a dékánnak kell címezni és a koordinátornál kell benyújtani. A kérelem elbírálásával egyidejűleg regisztrálják fogyatékossággal élő hallgatót. A főtárgyak alóli felmentésre nincs lehetőség, melléktárgyak esetében a kurzus tartalmának módosítása, más kurzus teljesítése, vagy teljes felmentés lehetséges.
A Semmelweis Egyetemen az eltérő képzési sajátosságokra tekintettel a tanterv (ami a részletes oktatási és tanulmányi követelményeket, továbbá a képzés részletes szabályait határozza meg) előírásaitól részben vagy egészben eltérő követelményekre vonatkozó kedvezmények elbírálása kari hatáskör, fellebbvitel esetén már egyetemi szintű döntés születik. A kedvezmények elbírálása minden esetben szakspecifikusan, a képzési és kimeneti követelményekben meghatározott kompetenciákra, ismeretkörökre tekintettel történik, figyelemmel arra, hogy a mentesítés kizárólag a mentesítés alapjául szolgáló körülménnyel összefüggésben biztosítható és nem vezethet alap- és mesterképzésben az oklevél által tanúsított szakképzettség, illetve felsőfokú szakképzésben a bizonyítvány által tanúsított szakképesítés megszerzéséhez szükséges alapvető tanulmányi követelmények alóli felmentéshez. További szempont, hogy a számonkérés eltérő formájának biztosíthatósága (szervezési és technikai feltételek időben történő kivitelezése), valamint az egészségügyi dolgozók alkalmasságáról szóló rendelkezések28.
A Szegedi Tudományegyetem oktatási rektor-helyettesének tájékoztatása szerint a Hallgatói Esélyegyenlőséget Biztosító Bizottság (HEBB) javaslattétele alapján az illetékes Tanulmányi Osztály hozza meg a határozatot a hallgatói kérelmek elfogadásáról vagy elutasításáról. A megfelelő döntésekhez szükséges igazolások, orvosi vizsgálati eredmények hitelességének, megfelelő minőségének elbírálása szintén a HEBB jogköre. Szükség esetén levélben és telefonon egyeztetések zajlanak annak érdekében, hogy a legmegfelelőbb döntés születhessen. Az eljárásrendet a Hallgatói Esélyegyenlőséget Biztosító Bizottság Működési Szabályzata és az Esélyegyenlőségi Terv is rögzíti.
A hivatkozott szabályzat szerint a HEBB az érintett kar javaslata és a szükséges orvosi vélemény alapján a kérelemről 8 napon belül dönt, amely ellen a fellebbezési jog biztosított. 
A Szent István Egyetemen a kérelmeket a Tanulmányi Bizottság, illetve az oktatási dékán-helyettes bírálja el. Az oktatási rektorhelyettes jelezte, hogy a GK három Campusának 2011-ben történt integrációját követően alakult meg a kari Fogyatékkal Élő Hallgatók Ügyeit Intéző Bizottság. 
Az egyetem által rendelkezésemre bocsátott szabályzatokban nem leltem fel a rektor-helyettes által hivatkozott Tanulmányi Bizottságot és Fogyatékkal Élő Hallgatók Ügyeit Intéző Bizottságot, az SZMSZ rendelkezik az Oktatási Bizottságról és az Egyetemi Esélyegyenlőségi Bizottságról. Ez utóbbi bizottság feladata figyelemmel kísérni az egyetemen a nők és férfiak arányos képviseletét. Az Oktatási Bizottság feladata például: részvétel az oktatás és képzés minőségének fejlesztésében, közreműködés az oktatást és képzést elősegítő és gátló tényezők feltárásában, állásfoglalás és véleménynyilvánítás. Ugyanakkor az SZMSZ-ben a hivatkozott döntést hozó szervet nem leltem fel.
A Széchenyi István Egyetemen a Fogyatékossággal Élő Hallgatók Előnyben részesítéséről szabályzat értelmében az Egyetemi Fogyatékosságügyi Bizottság (EFB) munkájában való közreműködésre a karok és intézet egy-egy oktatót bíznak meg, illetve a HÖK is karonként és intézetenként delegál egy-egy főt. Az EFB elnöke a koordinátor. Az EFB jogosult dönteni a fogyatékos hallgatók kérelemiben, a normatív támogatás felhasználásáról. A kérelmeket előzetesen a koordinátor véleményezi és ő terjeszti a bizottság elé. 
A Színház- és Filmművészeti Egyetemen speciális esetekben az Egyetem Szenátusa (az esélyegyenlőségért felelős munkatárs előterjesztése alapján) külön eljárásban dönthet a fogyatékossággal élő hallgatók kérelméről, figyelembe véve az előnyben részesítés követelményeit és a szabályzatban foglaltakon túl többlettámogatást is adhat. 

Főiskolák

A BGF-en a Tanulmányi és vizsgaszabályzat 67. §-a rendelkezik egyes fogyatékossági típusok esetén adható kedvezményekről, mentességekről, amelyek azonosak a jogszabály szerint adható kedvezményekkel.
A hallgató kérelmére az oktatási dékánhelyettes a tanterv előírásaitól részben vagy egészében eltérő követelményeket állapíthat meg, illetve azok teljesítésétől eltekinthet a jogszabályban rögzített megkötésekkel.
A Dunaújvárosi Főiskola a Tanulmányi Bizottság döntése előtt, a főiskolai koordinátor valamint a jogtanácsos előzetesen véleményezi a kérelmeket. A kérelmek elbírálásakor a benyújtott dokumentumok alapján a koordinátor közvetlenül jár el és szakmai ajánlást fogalmaz meg, a törvényességi felügyeletet a jogtanácsos látja el. 
Az Egri Főiskolán a hallgatók a nyelvvizsgát érintő kérelmeiket az oktatásfejlesztési rektor-helyettesnek nyújthatják be. A kérelmet a koordinátor is véleményezi. Tantárgyi felmentésekről a koordinátor az illetékes tanszékvezető, ill. a szakfelelősök bevonásával dönt. 
A Gábor Dénes Főiskolán a fogyatékossággal élő hallgatókat jogszabály szerint megillető súlyozott kedvezmények, mentességek körét a GDF Szervezeti- és Működési Szabályzata III. kötete (Tanulmányi és Vizsgaszabályzat Térítési és Juttatási Szabályzata) alapján biztosítja az érintettek számára. Mérlegelési jogkört a Tanulmányi Bizottság gyakorol a hallgatói kérelemre megállapított rendszeres szociális ösztöndíjak tekintetében, melyet a rendelkezésükre álló hallgatói normatíva jogszabályban meghatározott mértékén belül tud az intézmény nyújtani az érintett hallgatóknak. Rendszeres szociális ösztöndíjban a jelenlegi félévben 4 hallgató részesült fogyatékosságára tekintettel.
A támogatás további formájaként azok a fogyatékossággal élő hallgatók, akik ugyanazon tantárgy követelményét elsőre nem tudják teljesíteni, mentességet kapnak a tárgyfelvételi díj befizetése alól, amennyiben erre kötelezettek lennének.
A Gyöngyösi Főiskolán mérlegelés a támogatás mértéke kérdésében merül fel, mely kérdésben segítség a Bizottság Gazdasági és Műszaki Igazgatóság által delegált tagja, aki a rendelkezésre álló támogatási keretről, felhasználható összegről tájékoztatja a Bizottságot. 
A mérlegelési kérdések közé tartozott annak az államilag támogatott fogyatékossággal élő hallgatónak az ügye, aki képzési támogatási idejének meghosszabbítását kérte fogyatékosságára tekintettel. Ügyében a rektor-helyettes járt el és a hallgató kérelmének helyt adva a támogatási idő 2 félévvel történő megnöveléséről döntött.
A Kecskeméti Főiskolán a rendkívüli szociális támogatás megítélése mérlegelési körbe tartozik, ahol a döntéshozó (Diákjóléti Bizottság) a fogyatékkal élő hallgatók esetében is vizsgálja a szociális helyzetet. 
A TVSZ 8. § (5) bekezdése értelmében „a fogyatékossággal élő hallgatók fogyatékosságuk jellegének függvényében, külön kérelemre részben vagy egészben mentesülnek bizonyos gyakorlati jellegű, illetve speciális képességeket igénylő feladatok teljesítése alól. A mentesítés mindenkor egyéni elbírálás, az ezzel a feladatottal megbízott bizottság határozata alapján történik a fogyatékossággal élő hallgatók segítésére kijelölt intézményi koordinátor közreműködésével.” 
További mérlegelésre ad lehetőséget a Kollégiumi jelentkezések elbírásának eljárási és szervezeti rendjéről szóló szabályzat 2. § (2) bekezdése, ami kimondja, hogy „a kollégista jogosult a lehetőségek mértékében személyes adottságának, esetleg fogyatékosságának leginkább megfelelő elhelyezést kapni.”
A Magyar Táncművészeti Főiskolán a Hallgatói Tanulmányi és Vizsgarend 37. §-a tartalmazza a fogyatékossággal élő hallgatókra vonatkozó speciális szabályokat tartalmazza. „(1) Hallássérült, látássérült és mozgáskorlátozott jelentkező a képzési ág sajátos követelményei miatt nem vehető fel a MTF-ra. Amennyiben a különleges szükségletű élethelyzet a hallgatói jogviszony fennállása során alakul ki, a tanulmányok folytatásáról a Tanulmányi Bizottság dönt. (2) Különösen súlyos beszédhiba, diszlexia, díszgráfia, diszkalkulia esetén a gyakorlati tárgyak tekintetében speciális szabályok nem alkalmazhatóak; az elméleti tárgyak esetében az oktató a hallgató kérésére, egyedi számonkérési formát alkalmazhat, alapul véve a vonatkozó jogszabályban leírt kedvezményeket. Ennek feltétele, hogy a hallgató fogyatékosságát orvosi szakértői véleménnyel igazolja. (3) Az oklevél kiadásához előírt nyelvvizsga-követelmény alóli felmentést a hallgató írásbeli kérelme alapján a Rektor adhatja meg, alapul véve a jogszabályban leírt kedvezményeket.” 
A Nyíregyházi Főiskolán a költségtérítéses képzésben részt vevő hallgatók minden szemeszter elején pályázatot nyújthatnak be a félévi költségtérítés mérséklésére, a fizetési határidő átütemezésére. A pályázatokat a következő szorgalmi időszakot megelőzően három héttel kell benyújtani. A bírálat során a szociális helyzetet, az előző félévi tanulmányi eredményt veszik figyelembe. A fogyatékossággal élő hallgatók kérelmeit is ennek az eljárásnak a keretében kezelik. A fogyatékossággal élő hallgatók kedvezményeihez az intézményi koordinátor támogató javaslatot tesz, melyben megindokolja a személyi kapcsolattartásnál megismert, speciális körülményeket, mely alapot nyújthat a kérelem reális elbírálásához.
A nyelvvizsga teljesítése alóli mentességet a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézet szakvéleménye és a Hallgatói Esélyegyenlőségi Iroda vezetőjének javaslata alapján az oktatási rektor-helyettes engedélyezi a Tanulmányi és Vizsgaszabályzatban meghatározottak szerint. A Képzési és Kimeneti Követelményekben meghatározott feltételeket teljesítő fogyatékossággal élő hallgatók kézhez kapták oklevelüket. 
A nyelvvizsga részleges vagy teljes mentességének megadásánál az intézményi koordinátor véleményezését követően kerül a Tanulmányi és Kreditátviteli Bizottság elé.
A Szolnoki Főiskolán a fogyatékossággal élőhallgatók kérelmeiben Esélyegyenlőségi és Fogyatékosügyi Bizottsága véleménye alapján a rektor dönt. A fogyatékossággal élő hallgatók számára a Bizottság — eddigi gyakorlata szerint — a mérlegelhető kérdésekben a megfelelő igazoló dokumentumok megléte esetén a jogszabályban rögzített kedvezményeket biztosítja.

7. A hallgatók beilleszkedéséhez és előrehaladásához, karriertervezéséhez nyújtott segítség 

Egyetemek

A Budapesti Corvinus Egyetemen a kari koordinátor „információ- és problémakezelő központként” működik a hallgató számára. A személyes segítők nemcsak a tanulmányokban, hanem a kortárs közösségbe történő beilleszkedésben is tudnak segíteni. Ezen a területen azonban rendszeres és szervezett támogatás még nem alakult ki. 
A fogyatékossággal élő hallgatók igénybe vehetik a Diáktanácsadó Központ szolgáltatásait, úgy, mint: tanulmányi tanácsadás, mentálhigiénés- és életvezetési tanácsadás. Most kezd kialakulni a munkaadókkal való kapcsolat, akik speciálisan fogyatékkal élőknek kínálnak gyakornoki – ill. munkalehetőséget, ezt az együttműködést elősegíti, hogy meghatározott %-ban köteles a munkáltató fogyatékossággal élőt alkalmazni.
Karriertervezésükben a Karrier Iroda szolgáltatásait vehetik igénybe (pl. próbainterjúk, önéletrajzírás, karrier tanácsadás, grafológiai elemzés, stb.). 
A Nemzetközi Iroda a külföldi pályázatokat és a külföldi tartózkodásokat koordinálja, de még nem kezelik megkülönböztetett figyelemmel a fogyatékkal élőket (pl: a pályázati űrlapon nem szerepel fogyatékossággal kapcsolatos, speciális igényre utaló kérdés).
A fogyatékossággal élők kérhetik a TEMPUS Közalapítvány támogatását és közreműködését.
A Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetemen (továbbiakban: BMGE) a Támpont Irodában pszichológiai tanácsadás is a hallgatók rendelkezésére áll, melyet nehézségek esetén a fogyatékossággal élő hallgatók is igénybe vesznek. Az egyetem tervei között szerepel tanulásmódszertani-önismereti csoport indítása a fogyatékos hallgatók számára, mivel sikeres életpályát, karriert csak jó önismerettel, a fogyatékosság felvállalásával, de emellett az erősségek felismerésével, megfelelő kompenzációs technikák kialakításával lehet elérni. 
A fogyatékos hallgatók is sok esetben veszik igénybe a Támpont Iroda tanulmányi tanácsadóinak szakértelmét is egyetemi ügyeikkel kapcsolatban. 
A Támpont Iroda folyamatosan bővíti „házikönyvtárát”, melyből olyan a fogyatékossággal kapcsolatos praktikus tudnivalókról tájékozódhatnak az érintett hallgatók, amely tanulmányaikban vagy karriertervezésük hasznos lehet számukra.
A Támpont Iroda kapcsolatot tart olyan cégekkel, akik érdeklődnek megváltozott munkaképességű hallgatók gyakornokként, vagy dolgozóként való fogadására; valamint olyan munkaerő-közvetítő vállalkozásokkal is, akik ezen a területen dolgoznak. Így ezen cégek ajánlatait közvetítői díj nélkül továbbítják a hallgatók irányába e-mail levelezőlistán. Igény esetén a Támpont Iroda munkatársai segítséget nyújtanak a hallgató számára önéletrajz-tanácsadás formájában, illetve jó szakmai kapcsolatnak köszönhetően a Diákközpont Karrier Irodájának tanácsadóit is megkereshetik. 
A cégekkel való kapcsolatban nehézséget jelent, hogy sok esetben a fogadó valójában nincs felkészülve a fogyatékos munkavállalóval való együttműködésre, különösen a nehézségekre, a megváltozott munkavégzési feltételek kialakítására, így az állásinterjú nem feltétlenül hoz elégedettséget a felek számára. Munkavállalási szempontból sok esetben tanácsolják, hogy még nyelvvizsga-mentesség esetén is próbáljanak eljutni a nyelvtudás általuk elsajátítható legmagasabb szintjére, mivel az egyetem képzéseihez kapcsolódó munkaterületeken hátrányt jelent a nyelvtudás hiánya. 
A Debreceni Egyetem jelnyelvi tanfolyamokat hirdet a fogyatékossággal élő hallgatóknak, az egyetemi oktatóknak, dolgozóknak. 2014-től a jelnyelvi törvény alapján biztosítani kell a bilingvális oktatást, a Debreceni Egyetem fontosnak tartja, hogy a törvényben szereplő követelményeknek megfeleljen és a hallássérült emberekkel az egyetemek dolgozói és tanulói képesek legyenek kapcsolatot létesíteni.
Az intézményben lehetőség van speciális angol nyelvtanulásra, a 2012-ben indult új szolgáltatást a diszlexiás, diszgráfiás és diszkalkuliás hallgatók vehetik igénybe. 
A Kutatók éjszakája program keretében megrendezték a ,,Mit tud segíteni a tudomány a fogyatékossággal élőknek”c. rendezvényt, melynek célja volt a fogyatékossággal élőket segítő innovatív eszközök bemutatása.
A TÁMOP 4.1.1.-08/1-2009 003 számú pályázat keretében ,,Számodra is van esély” címmel a fogyatékossággal élő hallgatók számára álláskeresési 60 órás tréninget tartott az intézmény.
Az ELTE-n 1999-től működik az ELTE Kortárs Segítő Csoport, amely pszichológus hallgatókból álló önkéntes szervezet, ami az Életvezetési- és Diáktanácsadó, valamint a FETA (Felsőoktatási Tanácsadó Egyesület) partnerszervezeteként, ifjúsági tagozataként működik. Az ELTE Kortárs Segítő Csoport fő tevékenységi köre: több karon is működtetett életvezetési tanácsadás, kísérés, tananyag sokszorosítás. Aktívan közreműködik a beilleszkedés megkönnyítésében. Egyébként életvezetési tanácsadást a TTK is működtet (szakképzett pszichológussal). A speciális szükségletű hallgatók részt vehetnek az Erasmus Programban, a kari fogyatékosügyi koordinátor és a kari külügyi referens segíti a fogyatékos hallgató pályázatának benyújtását személyes, részletes tájékoztatás és szükség esetén (p1. látássérült hallgató) elektronikus űrlap kitöltésével.
Az ELTE nagy sikerrel vett részt az ERASMUS Exchange Ability programjában, amelynek köszönhetően több fogyatékos hallgató mobilitása valósulhatott meg.
Az ELTE a fogyatékos hallgatókat fogyatékossági csoportjuk és egyéni nehézségeik szerint különböző segítési módozatokkal támogatja. Tanácsadó koordinátorok személyesen megbeszélik az oktatókkal, esetlegesen szakmai tanácsot adva a segítés módjáról (p1. szóbeli felelet írásbeli vizsga esetén, hosszabb felkészülési idő, segédeszköz használata, plusz konzultációk). A tárgyfelvételnél, órarend összeállításnál is figyelembe veszik az egyéni igényeket. A kari mentorprogram keretében a koordinátorok mellett a hallgatók közül kikerülő mentorok is folyamatosan figyelemmel kísérik tanulmányi előmenetelüket.
A kari fogyatékosügyi koordinátorok buzdítják az érintett hallgatókat a hallgatói, kari rendezvényeken és közösségi munkákban való részvételre. Tájékoztatást kapnak a karon kívüli pályázati lehetőségekről, rendezvényekről, valamint a speciális szükségletű hallgatók munkavállalási lehetőségeiről. Az Egyetem a speciális szükségletű hallgatók számára folyamatosan küld szakmai gyakorlati felhívásokat, pályázati-, illetve álláslehetőségeket. A karriertervezés alapja a megfelelő önismeret, ezt az ELTE Kortárs Segítő Csoport és a BTK esélyegyenlőségi bizottsága együttműködésében a fogyatékos hallgatóknak indított önismereti csoportok szolgálják, valamint az ELTE Kortárs Segítő Csoport által nyújtott tanácsadás. Az ELTE Hallgatói Karrier- ás Szolgáltató Központ elsődleges feladata a hallgatók segítése a képzettségüknek megfelelő életpálya tervezésében. Célja segíteni a hallgatók felkészülését „a diploma megszerzése utáni szakmai pályára, szolgáltatásai szintén nyitottak a fogyatékos hallgatók számára is, a honlapon pedig elérhetők a karriertervezéssel kapcsolatos kiadványok.
A Kaposvári Egyetemen a gyógypedagógiai tanszék keretében valósul meg a tanulmányi ügyekkel és az egyetemi élettel kapcsolatos problémás ügyekben való közvetítés, segítségnyújtás. A már végzett speciális helyzetű hallgatókkal való kapcsolattartásra az egyetemi ALUMNI-n keresztül és tapasztalatcseréken való részvétellel van lehetőség. A hallgatókat az egyetem folyamatosan tájékoztatja a végzettségek nyújtotta elhelyezkedési lehetőségekről. 
A Magyar Képzőművészeti Egyetem e kérdéssel összefüggésben válaszát nem fejtette ki.
A Miskolci Egyetemen létrehozták a diáktársak mentalitás-formálásának érdekében az „Esélyért Díjat”, amely az ép hallgatók „érzékenyítését” is hivatott szolgálni. (A díjjal az esélyegyenlőség témakörében és/vagy fogyatékkal élő hallgató által készített legjobb TDK-dolgozatokat tüntetik ki.) Az egyetem Esélyegyenlőségi Terve magában foglalja a diszkrimináció hatékony felszámolásának kötelezettségét, illetve a hátrányos helyzetűek esélyének növelésére irányuló támogató segítséget. Mindezek az Esélyegyenlőségi Bizottság tevékenységi körét érintik. 
A Diák Iroda, mint karrieriroda célja, hogy a végzős, ill. az Egyetemen már végzett hallgatók karrierkezdését megkönnyítse. Ennek érdekében szakemberek bevonásával folyamatos munkaerőpiaci tanácsadást végez, valamint állásajánlatok, szakmai gyakorlati lehetőségek felkutatásával és meghirdetésével közvetlenül is elősegíti a frissdiplomások elhelyezkedését. 
Az információ-szolgáltatás terén kiemelték a következőket: állásajánlatok, szakmai gyakorlatok, külföldi tanulmányok és ösztöndíjak, munkalehetőségek, nyelvtanulás, hallgatóknak szóló hasznos kiadványok, magán munkaközvetítés; a cégek számára potenciális munkavállalók ajánlása hallgatói adatbázisból. A „hagyományos” tanácsadó szolgáltatások szintén fontosak: életpálya-tervezés, grafológiai, önéletrajzi, adó- és vállalkozási, jogi, munkajogi, külföldi tanulmányok, ösztöndíjak. Komplex hallgatói tanácsadó szolgáltatásokat is biztosítanak: karrier plusz, humán tanácsadó szolgáltatás, életvezetés, személyiségfejlesztés, pályaorientáció. A fenti karrier-tanácsadáshoz kapcsolódó módszerek: online tesztkitöltés, értékelő beszélgetés, személyes tanácsadás, workshop. 
A Nemzeti Közszolgálati Egyetemen a fogyatékkal élő hallgatókat a mentorok segítik felsőfokú tanulmányaik előrehaladásában, a tanulmányi- és vizsgakötelezettségek teljesítésében. A karriertervezésben az Egyetemen működő karrieriroda nyújt segítséget. 
A Nyugat-Magyarországi Egyetemen a Hallgatói Szolgáltató Központ és diáktanácsadás keretében a fogyatékossággal élő hallgatók mentorálása folyamatos, az egyetem a hallgatók munkaerő piacon történő sikeres érvényesülését a munkalehetőségek figyelemmel kísérésével segíti. 
Az Óbudai Egyetemen a fogyatékossággal élő hallgatók számára a legfontosabb a fokozott figyelem és személyi segítők biztosítása. A kiegészítő normatív támogatásnak köszönhetően ezt eddig még minden segítséget igénylő hallgatóknak biztosítani tudták. Az érzékszervi fogyatékkal élő hallgató esetében a jegyzetelő és együtt tanuló évfolyamtárs működő modellként értékelhető. 
Több esetben sikerült ERASMUS tanulmányúttal és állás ajánlattal segíteni fogyatékkal élő, kiváló teljesítményű hallgatóikat. ERASMUS programban látássérült és mozgássérült hallgatók is vett már részt eredményesen. 
Pszichológiai tanácsadás, mint szolgáltatás intézményben és jogelődeiben 2004-óta folyik, melynek területei: életvezetési tanácsadás, tanulási nehézségek feldolgozása, tanácsadás személyes ügyekben, krízisintervenció. A tanácsadás heti egy alkalom, krízis esetén heti két alkalom, 3-6 hétig tartó tanácsadói foglalkozások keretében történik. Különösen indokolt esetekben ennél több találkozás is lehetséges. Hallgatók az egyetemi és intézeti honlapról, hirdetőtábláról informálódhatnak a szolgáltatásról. Folyamatos kapcsolatot tartanak a Karrier Irodával, előadásokkal, tréningekkel segítik munkájukat, valamint a hallgatói önkormányzatok, a kollégiumok, és szakkollégiumok is rendszeresen támaszkodnak szakértelmükre. 
Az Egyetem megalkotta a Hallgatói Követelményrendszer részeként a Tehetséggondozás és mentorprogramot, amely magában foglalja a fogyatékossággal élők támogatását. A mentorok feladata többek között kapcsolattartás a fogyatékkal élő hallgatókkal és azok személyes segítőivel, segítségnyújtási lehetőségek felmérése és megszervezése, javaslattétel a normatív támogatás felhasználására, eszközök beszerzésére és kihelyezésére, részvétel a felmentési kérelmek elbírálásában.
A Pannon Egyetemen a Bizottság feladata a HÖK-kel és a segítő hallgatói csoportok tagjaival elősegíteni a speciális szükségletű hallgatók egyetemi életbe (szabadidős, kulturális, sport programok) való bekapcsolódást.
A Pécsi Tudományegyetem több módon is segíti a speciális képzési igényű hallgatók beilleszkedését. A középiskolás érdeklődők számára információt nyújtanak személyesen, illetve telefonon, email-en. Beiratkozáskor tájékoztatón esik szó a segítés lehetőségeiről, EHOK, mentorok, PTE honlapja, UNIV Pécs (egyetemi újság), gólyatáborok további alkalmakat jelentenek a hallgatók informálására, közös rendezvényekre, a beilleszkedésre. 
A szülőkkel való kapcsolattartás (Fogyatékosügyi Koordinátor) is segíti a hallgatók beilleszkedését. 
A hallgatók karrierjének tervezését önismeretük folyamatos fejlesztésével támogatja a koordinátor és a Támogató Szolgálat.
Nagy jelentőséggel bír a szállítói szolgáltatás, mely megkönnyíti a fogyatékossággal élő hallgatók számára az előadásokon, szemináriumokon történő részvételt. Az egészséges hallgatókkal történő közös tanulás és a kulturális lehetőségeken való részvétel biztosítása csökkenti a mindkét oldalon megtalálható előítéleteket. A hallgatók csoporttársakkal történő közös tanulását a Támogató Szolgálat helyiségeiben meglevő infrastruktúra segíti. 
A Semmelweis Egyetem az érdeklődők számára nyílt napokon biztosítja a mindennapi egyetemi életbe való betekintés jogát, mely alkalmakkal lehetősége van a felvételizni szándékozó fogyatékossággal élő diáknak is érdeklődnie. A felvételt követően a hallgatók tájékoztatást kapnak a tantárgyi követelmények számonkérésének módjairól, a fogyatékossággal élők számára a szorgalmi és vizsgaidőszakban biztosított technikai segítségnyújtás igénylésének módjáról, mely szaktól és finanszírozási formától függetlenül igénybe vehető az érintettek számára. A karriertervezésben is ugyanezen elvek érvényesülnek, kiegészülve a sérülés-specifikus érdekvédelmi szervezetekkel való együttműködéssel, akik a támogatott munkahelyek vonatkozásában nagyobb tapasztalattal rendelkeznek.
A Szegedi Tudományegyetem Életvezetési Tanácsadó Központja tanulásmódszertan tréningeket szervez, melynek célja, a diákok tanuláshoz való viszonyának tudatosítása és pozitív irányú megváltoztatása. Az egyéni problémakörök átvilágítása, segítése így a program része, a fogyatékkal élő diákok felzárkóztatása is. A Központ által igénybe vehető tanácsadás típusok: életvezetési tanácsadás, tájékoztatás tanulmányi esélyegyenlőséget biztosító ügyekben, tanulás-módszertani tanácsadás, karrier tanácsadás, egyéb információs tanácsadás, online tanácsadás. 
Az Egyetemi Esélyegyenlőséget Biztosító Bizottság támogatja a beszéd- és más fogyatékkal élő hallgatók idegen nyelv tanulását diszlexiás nyelvi kurzusok indításával. A nyelvtanárok az Esélyegyenlőségi Bizottság kezdeményezésére külön felkészítésben részesültek, mely alkalmassá teszi őket a különleges nyelvóra lebonyolítására.
A Szent István Egyetem tanárai, illetve tanulmányi előadói kiemelten odafigyelnek a fogyatékos hallgatók tanulmányi előmenetelére. A hallgatók karriertervezését az Egyetem 8 képzési helyén működetett Karrier Iroda hálózat végzi. Karaik egyedi módon is segítik a fogyatékos hallgatók előrehaladását. Gépészmérnöki Karon „Speciális kollégium” segíti a rászoruló hallgatók beilleszkedését. Az YMÉK a hallgatók részére kommunikációs tréningen való részvételt biztosít, mentálhigiénés szakember segítségével egyéni felkészítésben vesznek részt. 2012 őszétől Mentálhigiénés Szolgálat bevezetését tervezi a kar. A GK Tessedik Campuson az idén megrendezett Kari Napon a Mozgássérültek Aktív Egyesülete Komplex Esélyórákat tartott. 
A végzett hallgatók elhelyezkedését a Tanulmányi Osztályok folyamatosan figyelemmel kísérik, követik a hallgató életútját évfolyam találkozók szervezésével, kérdőíves megkérdezések, képzések, programok ajánlatával. 
A Széchenyi István Egyetem e kérdéssel összefüggésben nem adott tájékoztatást.
A Színház- és Filmművészeti Egyetem a színházi dramaturg hallgatónak tanulmányainál biztosítja a színházi gyakorlatot, valamint az egyetem osztályvezetői – akik a színházi élet aktív szereplői – is segítik a karriertervezésben.

Főiskolák
A BGF-re felvételt nyert fogyatékossággal élő hallgatók tanulmányaik alatt a Hallgatói Önkormányzat, a Mentorközpont, DISZ PONT, Karrier Iroda, Diákcentrum, valamint a fogyatékossággal élő hallgatók koordinátorainak segítségét vehetik igénybe. A nyelvi nehézséggel küzdő fogyatékkal élők részére külön nyelvi kurzust hirdetnek a Karok angol másképp címmel, ahol speciális tudással rendelkező nyelvtanár segíti a rászoruló hallgatókat a nyelvtanulásban.
Az intézmény a kollégiumi elhelyezésnél, illetve a szociális támogatások odaítélésénél különös tekintettel van a fogyatékossággal élőkre.
A Mentorközpont hallgató tagjai önkéntesen vesznek részt a fogyatékossággal élő, illetve hátrányos helyzetű hallgatók támogatásában, szakmai-támogatói kapcsolatok építésében, a tehetségpártolásban. Segítik az elsőévesek beilleszkedését, tanulóköröket szerveznek, együttműködnek a Kar más segítő szolgáltatást nyújtó szervezeti egységeivel. 
Karriertervezésben a Karrier Irodák nyújtanak segítséget, többek között a minden évben megrendezett Karrier nappal.
A Dunaújvárosi Főiskolán tanulmányokat folytató fogyatékossággal élő hallgatók beilleszkedésének, valamint előrehaladásának segítése érdekében egyéni konzultációkat biztosít a hallgatók számára a diáktanácsadó, valamint a Karrier Iroda munkatársaival. A konzultációk biztosítják a hallgatók megismerését, az érintett hallgatók egyedi szükségleteinek számbavételét, tájékoztatását.
Az Eötvös József Főiskola főtitkára e kérdésemre nem válaszolt.
Az Egri Főiskolán a fogyatékos hallgatók beilleszkedésében és karriertervezésében a Hallgatói Centrum és a Karrieriroda nyújthat segítséget, de adataik szerint még ilyen kéréssel nem fordult hozzájuk speciális szükségletű hallgató.
A Gábor Dénes Főiskolán 1998-ban pályázati támogatással hozták létre a ma már Hallgatói Információs és Szolgáltató Központot, a Központ munkatársai a fogyatékossággal élő hallgatókat mentorálják a tanulmányuk teljes ideje alatt, ide értve a pályaorientációt, a karriertervezést, valamint az első munkahelyre helyezést. A hallgatók, az oktatók és az adminisztratív munkatársak számára érzékenyítő tréningeket szerveznek a Tanácsadó Központ és az Ability Park munkatársainak részvételével. A főiskola 2011-ban elnyerte a ,,Sokszínű szervezet TOP 10” elismerést az esélyek kiegyenlítésében évek óta mutatkozó eredmények alapján.
A Gyöngyösi Főiskolán a fogyatékkal élő hallgatók beilleszkedését és tanulmányi előhaladását is segíti a Hallgatói Tanácsadó Központ, amely munkája az Oktatási Igazgatóság munkáján túl – mely a hallgatókkal kapcsolatos tanügyi, igazgatási, nyilvántartási feladatokat látja el –, kiterjed a tanulmányi rendszerben való eligazodásra, a tanulmányokra vonatkozó szabályzatok, jogszabályok értelmezésére. A központ feladatait annak vezetője, a karrier- és tanulmányi tanácsadóval és a jogi tanácsadóval végzi.
A hallgatók egészséges, káros szenvedélyektől mentes életvitelének elősegítését a főiskolán működő foglalkozás-egészségügyi üzemorvoson által igénybe vehető egészségügyi tanácsadás segíti. Pszichológus nyújt segítséget a hallgatóknak az intézményi közösségbe történő beilleszkedésben, krízishelyzetek kezelésében pszichológiai- és mentálhigiéniás tanácsadás révén. Ahogy a tanulmányokkal kapcsolatosan, úgy a gyakornoki-és álláslehetőségekkel kapcsolatosan is a főiskola a honlapján és a hirdetőtábláján folyamatosan tájékoztatást ad a hallgatóknak. A Hallgatói Tanácsadó Központ karrier tanácsadó szolgáltatást lát el, ennek keretében munkaerő-piaci előadás sorozatot, a hallgatói kompetenciák fejlesztése, az elhelyezkedés elősegítése érdekében személyiségfejlesztő tréningeket, cégbemutatókat szervez, évente állásbörzét tart és folyamatban van munkaerő-piaci portáljának kialakítása, a hallgatók, végzett hallgatók és az állást kínáló cégek közötti kapcsolatfelvétel megkönnyítése érdekében.
A Kecskeméti Főiskolán a HOSZK folyamatosan figyeli a hallgató beilleszkedését, mentálhigiénés segítséget is nyújt és támogatja a karriertervezésben.
A Magyar Táncművészeti Főiskolán az érintett hallgatók tanulmányokban való előrehaladását egyénre szabottan segíti elő.
A Nyíregyházi Főiskolán végzett fogyatékossággal élő hallgatókkal folyamatosan tartják a kapcsolatot. A karriertervezésben és követésben jelentős szerepe van a főiskola Alumni és Karrier Irodája által működtetett diplomás pályakövető rendszernek, az „öregdiák” találkozóknak.
A Szolnoki Főiskolán a fogyatékossággal élő hallgatók számára biztosítják az életvezetési és mentálhigiénés, a tanulmányi és életviteli, az életmód- és a karrier-tanácsadást. A Szolnoki Főiskola Hallgatói Szolgáltatások Központja által szervezett programok a fogyatékossággal élő hallgatók számára is nyíltak. 
A felsőoktatási intézmények közül a tanulmányi tájékoztatót nem bocsátotta rendelkezésemre a Nemzeti Közszolgálati Egyetem, a Nyugat-magyarországi Egyetem, az Óbudai Egyetem, a Semmelweis Egyetem, valamint a Szegedi Egyetem.

A vizsgálat megállapításai
A hatáskör tekintetében
Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (Ajbt.) 18. § (1) bekezdése alapján az alapvető jogok biztosához bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság (a törvényi felsorolás alapján ideértve a közszolgáltatást végző szerveket is) tevékenysége vagy mulasztása a beadványt tevő személy alapvető jogát sérti vagy annak közvetlen veszélyével jár, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
A fentiek szerint az ombudsman nemcsak a panaszos kérelme alapján járhat el, hanem az Ajbt. 18. § (4) bekezdése értelmében a hatóságok tevékenysége során felmerült, az alapvető jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében hivatalból is eljárást folytathat. A hivatalból indított eljárás természetes személyek pontosan meg nem határozható, nagyobb csoportját érintő visszásság kivizsgálására vagy egy alapvető jog érvényesülésének átfogó vizsgálatára irányulhat. 
Az új Ftv. 1. §-ának értelmében a törvény célja a felsőoktatás színvonalának emeléséhez, a versenyképes tudás átadásához és megszerzéséhez szükséges feltételrendszer megteremtése, az Alaptörvényben meghatározott keretek között a nemzeti felsőoktatási intézményrendszer működésének biztosítása. Kimondja továbbá azt is a 2. § (2) bekezdésében, hogy a felsőoktatás rendszerének működtetése az állam, a felsőoktatási intézmény működtetése a fenntartó feladata. A 4. § (4) bekezdése pedig rögzíti, hogy az állam nevében a fenntartói jogokat – ha törvény másként nem rendelkezik – az oktatásért felelős miniszter gyakorolja.
A fentiek alapján megállapítom, hogy a felsőoktatási intézmények az állami feladat ellátásban vesznek részt, ezért ők az Ajbt. alapján közszolgáltatást végző szervnek minősülnek. Ugyanakkor figyelembe vettem, hogy a felsőoktatási intézmények széleskörű autonómiával rendelkeznek, ezért vizsgálatom nem terjed ki az oktatás, a képzés, a vizsgáztatás és a vizsgán nyújtott teljesítmény oktatás-szakmai kérdéseire. A felsőoktatásra vonatkozó jogszabályok érvényesülésének vizsgálata azonban hatáskörömbe tartozik.
Hatásköröm mind az egyedi panaszok, mind a hivatalbóli eljárás megindítása feltételeinek megfelel, hiszen a felsőoktatási intézmények az állami feladat ellátásában résztvevő közszolgáltató szervek, továbbá a hallgatói jogviszonnyal rendelkező fogyatékossággal élők hallgatók száma pontosan nem meghatározható.

Az érintett alapvető jogok tekintetében
Az alapvető jogok biztosa egy adott társadalmi probléma mögött álló összefüggés-rendszer feltárása során autonóm, objektív módon, kizárólag alapjogi érvek felsorakoztatásával és összevetésével tesz eleget az Alaptörvényben kapott mandátumának. Álláspontom szerint az ombudsman akkor jár el helyesen, ha következetesen, zsinórmértékként támaszkodik az Alkotmánybíróság alapvető jogállami garanciákkal és az alapjogok tartalmával kapcsolatos elvi megállapításaira, valamint az egyes alapjogi tesztekre.
1. Az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdése alapján Magyarország független, demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság korábbi töretlen gyakorlata alapján ennek a jogállami minőségnek nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. Az Alkotmánybíróság által gyakran hivatkozott tétel, hogy a jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Az Alkotmánybíróság döntéseiben felhívta a figyelmet, hogy a jogállamiságnak számos összetevője van. Kiemelte, hogy egy demokratikus jogállamban, ahhoz, hogy a természetes és jogi személyek életviszonyaikat, működésüket, magatartásukat a jog által előírtakhoz tudják igazítani, az elvárt kötelezettségeiknek eleget tudjanak tenni, szükség van a joganyag és a jogi eljárások stabilitására, a változásokra való felkészüléshez megfelelő idő biztosítására, az egyértelműségre, a követhetőségre és érthetőségre. A fentiekkel összhangban az Alaptörvény R) cikk (2) bekezdése külön is rögzíti, hogy a jogszabályok mindenkire, így az állami szervekre nézve is kötelezőek.
2. Az Alaptörvény XI. cikk (1) bekezdése alapján minden magyar állampolgárnak joga van a művelődéshez. E cikk (2) bekezdése szerint Magyarország ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező alapfokú, az ingyenes és mindenki számára hozzáférhető középfokú, valamint a képességei alapján mindenki számára hozzáférhető felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők törvényben meghatározottak szerinti anyagi támogatásával biztosítja. Az Alkotmánybíróság határozatában kifejtette, hogy „az oktatáshoz való jognak az Alkotmány 70/F. § (2) bekezdésében található megfogalmazása a felsőoktatás tekintetében a megfelelő képességgel rendelkezők számára biztosítja a felsőoktatási intézményben felsőfokú tanulmányok folytatásához való jogot. Ennek alapján az államra sokirányú szabályozási, szervezési és ellátási feladatok hárulnak az állami és a nem állami felsőoktatási intézmények működési feltételeinek kialakításában”[…] b) Az oktatáshoz való alapjog és azon belül a megfelelő képességű magyar állampolgároknak a Fot. által a hazai felsőoktatási intézményekben érvényesíthető felsőfokú tanulmányok folytatásához biztosított alanyi joga is közvetlenül kapcsolódik az emberi méltóság általános személyiségi jogának ahhoz az ugyancsak általános összetevőjéhez, amely az ember önrendelkezési jogával és magánszférájának érvényesülésével együtt a személyiség kibontakozását, a személyi adottságok és törekvések nem alkotmányellenes kifejleszthetőségét, illetve érvényesíthetőségét garantálja. Az emberi méltósághoz való jog abszolút jellegű lényeges tartalmát minden ember egyenlő méltósága testesíti meg. Az emberi méltóság általános személyiségi jogának a személyiség szabad kibontakozását lehetővé tevő második összetevőcsoportjába tartozik az a nevesített jog is, amely a megfelelő képességű magyar állampolgárokat felsőoktatási intézményben felsőfokú tanulmányok folytatására jogosítja.29 Az államnak a felsőoktatással kapcsolatos alkotmányos feladata, hogy a tanuláshoz való jog objektív, személyi és tárgyi előfeltételeit megteremtse és azok fejlesztésével e jogot igénye szerint bármely, a felsőfokú oktatásban való részvétel szempontjából megfelelő képességekkel rendelkező polgár számára biztosítsa.
3. Az Alaptörvény XV. Cikk (4) bekezdése szerint Magyarország az esélyegyenlőség megvalósulását külön intézkedésekkel segíti. A következő bekezdésben rögzíti, hogy Magyarország külön intézkedésekkel védi a gyermekeket, a nőket, az időseket és a fogyatékkal élőket. Az Alaptörvény tehát fogyatékkal élőket külön védelmet igénylő csoportként emeli ki. A Kommentár hangsúlyozza továbbá, hogy a megkülönböztetés általános tilalma alóli kivételt jelent az Alaptörvény azon rendelkezése, amely alapján Magyarország az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedéseket is tesz. E rendelkezés értelmében az egyenlőség tartalmi megvalósulását szolgáló, az esélyegyenlőtlenség felszámolása érdekében tett pozitív megkülönböztetés megengedett.
Az esélyegyenlőség előmozdításának kötelezettségével kapcsolatban érdemes kiemelni, hogy „a társadalom egyes tagjai javára történő pozitív diszkrimináció, az egyenlő feltételek, az esélyegyenlőség biztosítása nemcsak megengedett, hanem a modern alkotmányos államtól el is várható, mind a szociális, mind a testi és lelki különbségekből adódó hátrányok enyhítése terén. Ebben a folyamatban az egyenjogúsági célokhoz tilalmak társulnak: a nemzetközi dokumentumok, s az államok belső jogszabályai tehát nemcsak kinyilvánítják a nemek, vallásfelekezetek stb. közötti egyenjogúság követelményét, hanem ennek biztosítékaként – gyakran büntetőjellegű – diszkrimináció-tilalmakat is felállítanak. Más szóval tehát mára az egyenjogúság fogalmának egyrészt bizonyos társadalmi csoportok előnyös megkülönböztetése, illetőleg annak elvárhatósága, másrészt pedig a hátrányos megkülönböztetés tilalma ad korszerű tartalmat”.
Kiemelendő a pozitív diszkrimináció fogalmával kapcsolatban kialakított alkotmánybírósági gyakorlat, mely szerint „az azonos méltóság jogából esetenként következhet olyan jog is, hogy a javakat és esélyeket mindenki számára (mennyiségileg is) egyenlően osszák el. De ha valamely – az alkotmányba nem ütköző – társadalmi cél, vagy valamely alkotmányos jog csakis úgy érvényesíthető, hogy e szűkebb értelemben vett egyenlőség nem valósítható meg, akkor az ilyen pozitív diszkriminációt nem lehet alkotmányellenesnek minősíteni […] a pozitív diszkrimináció korlátjának a tágabb értelemben leírt, tehát az egyenlő méltóságra vonatkoztató megkülönböztetés tilalma, illetve az alkotmányban pozitívan megfogalmazott alapjogok tekintendők. Bár a társadalmi egyenlőség, mint cél, mint társadalmi érdek, megelőzhet egyéni érdekeket, de nem kerülhet az egyén alkotmányos jogai elé.”
A hátrányos megkülönböztetés tilalma és az esélyegyenlőség biztosítása, előmozdítása az állam számára eltérő jellegű, de szorosan összekapcsolódó feladatot, kötelezettséget jelent. A jogegyenlőség megteremtése, az egyenlő méltóságú személyként kezelés biztosítása elsődleges állami kötelezettség, míg az esélyegyenlőség elősegítése az állam részéről egy jogi lehetőséget biztosít. Lehetőséget, ugyanakkor bizonyos, valamely tulajdonságuk (pl. életkor, betegség, testi fogyatékosság) miatti sajátos, kiszolgáltatottabb helyzetük miatt objektíve hátrányba kerülő személyek csoportjainál az állami beavatkozás nem fakultatív feladat: az állam itt köteles hatékony lépéseket tenni az eredendően és súlyosan egyenlőtlen helyzet felszámolására. A speciális, objektíve hátrányos helyzetben lévő jogalanyok számára ugyanis csak az esélyegyenlőtlenség kiküszöbölését célzó állami kötelezettségvállalás, többletjogok biztosítása teremthet lehetőséget az egyenlő esélyekre.
Az alkotmánybírósági gyakorlat szerint az állam szabadságot élvez abban, hogy milyen módon, milyen jogi, normatív és anyagi eszközökkel teljesíti az esélyegyenlőség előmozdítására vonatkozó alkotmányos kötelezettségét, mint államcélt: figyelembe kell venni és mérlegelni lehet az eszközök megválasztásában az állam teherbíró képességét. Éppen erre figyelemmel a fogyatékossággal élő személyek valódi esélyegyenlőségének megteremtése ezért elsősorban hosszú távú, fokozatos, de folyamatos és következetes feladatként írható le a jogalkotás és a jogalkalmazás valamennyi szereplője számára.

Az ügy érdemében
1. A CRPD vonatkozó megállapításai
A preambulum szerint az Egyezmény részes államai elismerik, hogy bárkinek a fogyatékosság alapján történő hátrányos megkülönböztetése az emberi személy veleszületett méltóságának és értékének megsértése. A fogyatékosság alapján történő hátrányos megkülönböztetés a fogyatékosságon alapuló bármilyen különbségtételt, kizárást vagy korlátozást jelent, amelynek célja vagy hatása valamennyi emberi jog és alapvető szabadság másokkal azonos alapon történő elismerésének, élvezetének vagy gyakorlásának csorbítása vagy semmibe vétele a politikai, a gazdasági, a szociális, a kulturális, a civil élet terén, vagy bármely egyéb területen. Ez a hátrányos megkülönböztetés minden formáját magában foglalja, egyebek között az ésszerű alkalmazkodás megtagadását.
A részes államok továbbá kötelezettséget vállaltak arra, hogy biztosítják és elősegítik valamennyi alapvető emberi jog és szabadság teljes megvalósulását valamennyi fogyatékossággal élő személy számára, a fogyatékosság alapján történő bármiféle hátrányos megkülönböztetés nélkül. Vállalták, hogy meghoznak minden megfelelő jogalkotási, közigazgatási és egyéb intézkedést az Egyezményben foglalt jogok végrehajtása érdekében; megtesznek minden megfelelő intézkedést, ideértve a jogalkotási lépéseket a fogyatékossággal élő személyek hátrányos megkülönböztetését tartalmazó törvények, rendelkezések, szokások és gyakorlat módosítása vagy eltörlése érdekében; kutatásokat és fejlesztéseket valósítanak meg vagy segítenek elő az egyetemesen tervezett áruk, szolgáltatások, eszközök és létesítmények vonatkozásában, amelyek a lehető legkisebb változtatással és anyagi ráfordítással megfelelnek a fogyatékossággal élő személyek speciális igényeinek, elősegítve felhasználhatóságukat és használatukat, valamint elősegítik az egyetemes tervezést a szabványok és irányelvek kidolgozása során.
A hozzáférhetőséggel kapcsolatban az Egyezmény rögzíti, hogy a fogyatékossággal élő személyek önálló életvitelének és az élet valamennyi területén történő teljes körű részvételének lehetővé tétele érdekében a részes államok megfelelő intézkedéseket tesznek, hogy másokkal azonos alapon biztosítsák a fogyatékossággal élő személyek számára a fizikai környezethez, a közlekedéshez, az információhoz és kommunikációhoz, beleértve az információs és kommunikációs technológiákat és rendszereket, valamint más, nyilvánosan hozzáférhető vagy rendelkezésre álló lehetőségekhez és szolgáltatásokhoz való hozzáférést, mind városi, mind vidéki területeken. Ezek az intézkedések, amelyek magukban foglalják a hozzáférési akadályok és korlátok beazonosítását és felszámolását.
A Fot. az alapelveknél kifejezetten rögzíti, hogy a tervezési, döntési folyamatok során kiemelten kell kezelni a fogyatékos személyek sajátos szükségleteit, és figyelemmel kell lenni arra, hogy a fogyatékos személyek a bárki által igénybe vehető lehetőségekkel csak különleges megoldások alkalmazása esetén élhetnek. Az állam köteles gondoskodni a fogyatékos személyeket megillető jogok érvényesítéséről, a fogyatékos személyek hátrányait kompenzáló intézményrendszer működtetéséről a nemzetgazdaság mindenkori lehetőségeivel összhangban. A fogyatékos személyek az őket mindenki mással egyenlően megillető jogaikkal állapotukból fakadóan kevéssé tudnak élni, ezért indokolt, hogy minden lehetséges módon előnyben részesüljenek.
A Fot. 4.§ hc) pontja értelmében az információ egyenlő eséllyel hozzáférhető akkor, ha az mindenki, különösen a mozgási, látási, hallási, mentális és kommunikációs funkciókban sérült emberek számára kiszámítható, értelmezhető és érzékelhető, az ahhoz való hozzájutás pedig az igénybevevő számára akadálymentes. A törvény 6. §-a alapján a fogyatékos személy számára biztosítani kell az egyenlő esélyű hozzáférés lehetőségét a közérdekű információkhoz, továbbá azokhoz az információkhoz, amelyek a fogyatékos személyeket megillető jogokkal, valamint a részükre nyújtott szolgáltatásokkal kapcsolatosak.
Mindenekelőtt rögzíteni kell, hogy a vizsgálat megindításakor a felsőoktatásban a fogyatékossággal élő személyeket megillető előnybe részesítési követelményekre vonatkozó szabályokat a régi Ftv. tartalmazta, mivel azonban a vizsgálat időtartama alatt hatályba léptek az új Ftv. vonatkozó szabályai, amelyek tartalmilag megegyeznek a régi Ftv. tárgyra vonatkozó szabályaival, a vizsgálat érdemi lefolytatását ez a jogszabályváltozás nem érinti.
A hallgató joga, hogy a jogszabályokban és az intézményi szabályozásban meghatározottak szerint teljes körű, pontos és hozzáférhető formában információt kapjon a tanulmányai megkezdéséhez és folytatásához, kialakítsa tanulmányi rendjét, igénybe vegye a felsőoktatási intézményben elérhető képzési lehetőségeket, kapacitásokat; állapotának, személyes adottságainak, fogyatékosságának megfelelő ellátásban részesüljön.
A fogyatékossággal élő hallgatót – hallgatói jogain túl – megilleti, hogy állapotának, személyes adottságának, fogyatékosságának megfelelő ellátásban részesüljön30. A felsőoktatásban mind a felvételi, mind a tanulmányok teljesítésével összefüggésben biztosított az előnyben részesítés. A felvételinél a vizsgálat megindításakor hatályos régi Ftv. 44. § (1) bekezdése mondta ki, ha a felsőoktatási intézmény a felvételi kérelem elbírálásához e törvény felhatalmazása alapján vizsgán való részvételt ír elő, fogyatékossággal élő jelentkező esetén a középiskolai tanulmányok során nyújtott mentesítést, a vizsgázás sajátos formáját biztosítani kell. Megilleti ez a jog azt is, akinek a középiskolai tanulmányai során nem biztosítottak ilyen lehetőségeket, de igazolja, hogy fogyatékossággal élő. A fogyatékosság megállapításának és igazolásának rendjét a Kormány határozza meg.
A új Ftv. 49. § (8) bekezdése31 értelmében a fogyatékossággal élő hallgató részére biztosítani kell a fogyatékossághoz igazodó felkészítést és vizsgáztatást, továbbá segítséget kell nyújtani részére ahhoz, hogy teljesíteni tudja a hallgatói jogviszonyából eredő kötelezettségeit. Indokolt esetben mentesíteni kell egyes tantárgyak, tantárgyrészek tanulása vagy a beszámolás kötelezettsége alól. Szükség esetén mentesíteni kell a nyelvvizsga vagy annak egy része, illetőleg szintje alól. A vizsgán biztosítani kell a hosszabb felkészülési időt, az írásbeli beszámolón lehetővé kell tenni a segédeszköz (írógép, számítógép stb.) alkalmazását, szükség esetén az írásbeli beszámoló szóbeli beszámolóval vagy a szóbeli beszámoló írásbeli beszámolóval történő felváltását. Az e bekezdés alapján nyújtott mentesítés kizárólag a mentesítés alapjául szolgáló körülménnyel összefüggésben biztosítható és nem vezethet alap- és mesterképzésben az oklevél által tanúsított szakképzettség, illetve felsőfokú szakképzésben a bizonyítvány által tanúsított szakképesítés megszerzéséhez szükséges alapvető tanulmányi követelmények alóli felmentéshez.
Az új Ftv. 110. §-ának több pontja32 pedig a Kormányt hatalmazza fel a felvételi eljárás azon feltételeinek meghatározására, amelyek fogyatékossággal élő jelentkezők csoportjához tartozók esélyegyenlőségét biztosítja, továbbá a hallgatók esélyegyenlőségének előmozdítása érdekében az előnyben részesítés követelményeit; a mentorprogram megszervezésének szabályait, a fogyatékosság megállapításának és igazolásának rendjét, a fogyatékossággal élő hallgatók tanulmányaival kapcsolatos elveket, az előnyben részesítési szempontokat és eljárási szabályokat.
Ugyanakkor jelenleg az előnyben részesítési szempontokat és eljárási szabályokat a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 79/2006. (IV. 5.) Korm. rendelet (Ftv. Vhr.) tartalmazza.

2. Egyedi ügyek tekintetében
A nyelvvizsga mentesség elfogadásának intézményi körülményeit kifogásoló AJB 125/2012. és az AJB-155/2012. számú ügyekben adott intézményi válaszok értékelésénél a panaszos állítása és a megkeresett szervek álláspontja között ellentmondást tapasztaltam. Ezen ellentmondásokat ombudsmani eszközökkel nem állt módomban feloldani, tekintettel arra, hogy a hatáskörömet meghatározó jogszabályi rendelkezések értelmében olyan alakszerű bizonyítási eljárást, amely a bíróság illetve más hatóság előtt lehetséges, nem végezhetek, csak a rendelkezésemre bocsátott dokumentumok alapján folytathatok vizsgálatot. Ezért ezen egyedi ügyek tekintetében álláspontomat nem alakítom ki és intézkedést nem kezdeményezek.
Az AJB 129/2012. számú ügyben a doktori iskola nyelvvizsga mentességi kérelem tárgyában lefolytatott eljárása és a mentességi kérelmek elbírálása tekintetében folytatott gyakorlatát, valamint az AJB-8045/2012. számú ügyben a beadványozó által kifogásoltakat általánosságban, szélesebb összefüggésben vizsgáltam, ezért intézkedést nem a konkrét egyedi ügyben, hanem általánosságban teszek.

3. Hivatalból vizsgált kérdések tekintetében
a) A felsőoktatási intézményekben tanuló fogyatékossággal élő hallgatók száma, a fogyatékosság igazolásának dokumentumai, a hallgatók nyilvántartásba vétele és regisztrációja.
A vizsgált felsőoktatási intézmények mindegyikének van fogyatékossággal élő hallgatója. Jellemző, hogy a felsőoktatásban a fogyatékossággal élő hallgatók száma folyamatosan emelkedik. Néhány felsőoktatási intézmény – a Nemzeti Közszolgálati Egyetem és a Színház- és Filmművészeti Egyetem – jelezte ugyanakkor, hogy a felsőoktatási intézményi képzésében való részvétel speciális fizikai-pszichikai alkalmassági feltételekhez kötött, amelynek nem tudnak eleget tenni a fogyatékossággal élő személyek. 
Az ELTE rektora is utalt arra, hogy a fogyatékos hallgatókkal kapcsolatos hazai jogszabályi környezet és annak alkalmazása eltér az ENSZ Egyezménytől, mivel 2006 óta bővült a fogyatékosság Egyezmény szerinti fogalma, az Egyezmény e körbe tartozónak tekinti a pszicho-szociális fogyatékosságot is. Ugyanakkor a pszicho-szociális fogyatékossággal élő emberek Magyarországon nem jutnak kedvezményekhez, mivel idehaza jogszabályok a fogyatékosság fogalmát szűkebben szabályozzák.
Elsőként annak tisztázása szükséges, hogy ki tekinthető fogyatékossággal élő hallgatónak. A kiinduló pontot a CRPD 1. cikke jelenti, amely értelmében fogyatékossággal élő személy minden olyan személy, aki hosszan tartó fizikai, értelmi, szellemi vagy érzékszervi károsodással él, amely számos egyéb akadállyal együtt korlátozhatja az adott személy teljes, hatékony és másokkal egyenlő társadalmi szerepvállalását.
A Fot. 4. § a) pontja értelmében fogyatékos személy: az, aki érzékszervi – így különösen látás-, hallásszervi, mozgásszervi, értelmi képességeit jelentős mértékben vagy egyáltalán nem birtokolja, illetőleg a kommunikációjában számottevően korlátozott, és ez számára tartós hátrányt jelent a társadalmi életben való aktív részvétel során.
Az alanyi kört mind az új Ftv., mind a régi Ftv.33 azonos szövegezéssel az alábbiak szerint határozza meg: fogyatékossággal élő hallgató (jelentkező): az a hallgató (jelentkező), aki testi, érzékszervi, beszédfogyatékos, autista, megismerés és viselkedés fejlődési rendellenességű. 
Összevetve a fenti jogszabályi rendelkezéseket a fogyatékos, illetve a fogyatékossággal élő „ember” megjelölése és a fogalom által lefedett személyi kör – különösen a CRPD és a Fot. szabályait figyelembe véve – sem egységes, ugyanígy a régi és az új Ftv. fogalom használata is eltér a CRPD által használt definíciótól, hiszen a CRPD sokkal szélesebb körben határozza meg az e csoportba tartozhatók körét. Ebből következően az Ftv. taxatív felsorolása nem nevesíti a psziho-szociális fogyatékossággal élőket, amely álláspontom szerint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság, valamint az esélyegyenlőség biztosításának követelményébe ütközik és egyben a művelődéshez való joggal összefüggő visszásságot okoz.
A fogyatékossággal élők körének meghatározásával összefüggő további kérdések problematikáját önállóan, a hazai joggyakorlatban használatos fogyatékosság fogalom felülvizsgálatára irányuló vizsgálatomban34 fejtettem ki.
A fogyatékosság megállapításának és igazolásának rendjét az Ftv. Vhr. szabályozza, kimondva, hogy a fogyatékossággal élő hallgató fogyatékosságának típusát és mértékét, annak végleges vagy időszakos voltát szakvéleménnyel igazolja. 
A szakvélemény kiadására jogosult szervek köre eltér attól függően, hogy a fogyatékosság megállapítására mikor került sor. Amennyiben a jelentkező fogyatékossága már a közoktatási tanulmányai során is fennállt, és erre tekintettel tanulmányai és az érettségi vizsga során kedvezményben részesült akkor 2008. január elsejétől a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvényben meghatározott szakértői és rehabilitációs bizottság hatáskörébe tartozik a szakvélemény kiadása. 2008 évet megelőzően e körben a szakvélemény kiadására a jogszabályban meghatározott munkamegosztás szerint – a szakértői és rehabilitációs bizottság vagy a nevelési tanácsadó volt jogosult.
Akik már középiskolai tanulmányaik alatt is fogyatékosságukra tekintettel részesültek mentességben, e hallgatók a felsőoktatási intézmény szabályzatában meghatározott módon nyújtják be azoknak a közoktatási intézmény által kiállított dokumentumoknak – az intézmény által hitelesített – másolatát, melyek igazolják, hogy fogyatékosságuk a középfokú tanulmányai során fennállt és emiatt kedvezményben részesültek.
Ha a fogyatékosság nem állt fenn a középfokú tanulmányok ideje alatt, akkor a hatályos szabályozás szerint a rehabilitációs szakigazgatási szerv jogosult a szakvélemény kiállítására. Utalnom kell ugyanakkor – a felsőoktatási képzés időtartamára figyelemmel – arra is, hogy e szabály 2012. július 1-jén lépett hatályba, azt megelőzően a szakvélemény kiadása a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal hatáskörébe tartozott. 2007. december 31-ig pedig a fogyatékosság igazolására lehetőség volt hallássérültek esetében a területileg illetékes audiológiai állomás, látássérültek esetében a területileg illetékes szemészeti szakrendelő, mozgássérültek esetében a területileg illetékes klinika, kórház, szakrendelő szakfőorvosa által kiadott, a beszéd fogyatékosság és pszichés fejlődés zavarai miatt a nevelési, tanulási folyamatban tartósan és súlyosan akadályozottak esetén igazságügyi szakértő által kiállított szakvéleménnyel. Továbbá 2008. január 31-ig amennyiben a hallgató nem fogadta el a fenti szervek megállapítását, annak felülvizsgálatát kérhette hallás, látás- és mozgássérült az igazságügyi szakértőtől, a beszédfogyatékosság tekintetében pedig az Eötvös Loránd Tudományegyetem Bárczi Gusztáv Gyógypedagógiai Főiskolai Kar Gyakorló Gyógypedagógiai Szolgáltató Intézettől.
A vizsgálatom során áttekintettem a felsőoktatási intézmények által rendelkezésemre bocsátott a fogyatékosság igazolásának rendjét meghatározó szabályzatokat, illetve tájékoztatást kértem az intézmények által folytatott gyakorlatról. Megállapítottam, hogy a szabályzatok jelentős része (pl. Magyar Képzőművészeti Egyetem, Nemzeti Közszolgálati Egyetem, Semmelweis Egyetem, Szent István Egyetem, Színház és Filmművészeti Egyetem, Budapesti Gazdasági Főiskola, Eszterházy Károly Főiskola) a feltárt tényállás szerint még a 2008 előtti jogi környezetnek megfelelő szabályokat tartalmazzák, azok nem követték az időközben bekövetkezett jogszabályváltozásokat. 
Az intézményeknek problémát jelent, hogy a szakvélemények sok esetben nem tartalmaznak részletes diagnózist, javaslatokat, valamint annak érvényessége sincs feltüntetve. Néhány felsőoktatási intézmény (ELTE, SZTE, BGF) válaszában arról tájékoztatott, hogy a szakvéleményt csak akkor tudja elfogadni, ha az tartalmazza a Betegségek Nemzetközi Osztályozásának (BNO) kódját. 
A szakvélemény tartalmát a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatalról, valamint a szakmai irányítása alá tartozó rehabilitációs szakigazgatási szervek feladat- és hatásköréről szóló 95/2012. (V. 15.) Korm. rendelet 20. § (1) bekezdése határozza meg. E rendelet értelmében a rehabilitációs szakigazgatási szerv és a Hivatal által kiadott szakvélemény tartalmazza: az érintett személy azonosítására szolgáló, törvény alapján kezelhető azonosító adatokat, az érintett személy egészségi állapotára vonatkozó, törvény alapján kezelhető egészségügyi adatokat, a szakvélemény kiállításának helyét, időpontját, a szakvéleményt kérő szerv megnevezését, a kért vizsgálat típusát, a feltett kérdéseket, az azokra adott válaszokat, a szakértői vizsgálat során felhasznált dokumentumok és az elvégzett vizsgálatok megjelölését, személyes vizsgálat és meghallgatás esetén annak időpontját és helyszínét, valamint a felülvizsgálat szükségességét, időpontját, a szakvélemény időbeli hatályát.
Az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló 1997. évi XLVII. törvény (Eük. tv.) 4. § (2) bekezdése értelmében az egészségügyi és személyazonosító adatot – törvényben meghatározott esetekben – az alábbi célból lehet kezelni: p) közoktatás, felsőoktatás és szakképzés céljából az oktatásra, illetve képzésre való alkalmasság megállapítása. Ettől eltérően az érintett, illetve törvényes vagy meghatalmazott képviselője (a továbbiakban együtt: törvényes képviselő) – megfelelő tájékoztatáson alapuló – írásbeli hozzájárulásával egészségügyi és személyazonosító adatot kezelni. A (4) bekezdés szerint a fenti adatkezelési célokra csak annyi és olyan egészségügyi, illetve személyazonosító adat kezelhető, amely az adatkezelési cél megvalósításához elengedhetetlenül szükséges.
Az Alkotmánybíróság a 29/2009. (III. 20.) AB határozatában leszögezte, hogy törvényben kell rögzíteni az adatkezeléssel elérni kívánt célt, valamint az ehhez szükséges személyes adatok körét. Az Alkotmánybíróság a különleges személyes adatokkal összefüggésben hangsúlyozta, hogy „az alapjog korlátozására az adatminőségre tekintettel szigorú követelmények vonatkoznak. Az adatkezelési műveletek, az elvégzésükre való feljogosítás, a célhoz kötöttség szabályainak az adatigénylő oldalán való megléte, az adatfeldolgozók pontos körének és az igényelhető adatkörnek a meghatározása közvetlen kapcsolatban állnak az alapjog lényegével és speciális garanciákat igényelnek. Ezért nem lehetséges az adatigénylésre való jogosultság és az adatkör feladathoz igazított meghatározása bármilyen szintű jogforrásban, az kizárólag csak törvényben történhet.”
Álláspontom szerint a vonatkozó jogszabály egyértelműen meghatározza a szakvélemény tartalmát, így a felsőoktatási intézmény nem teheti függővé a szakvélemény elfogadását, attól hogy az arra kiállításra jogosult hatóság feltüntette-e a szakvéleményen a Betegségek Nemzetközi Osztályozásának kódját, vagy sem. Különösen úgy, hogy a személyre vonatkozó BNO kód az Eük. alapján egészségügyi adatnak minősül, és az a törvény szerint a felsőoktatásban az oktatásra, illetve képzésre való alkalmasság megállapítása céljából használható fel. Ezt erősíti meg az is, hogy a Ftv. Vhr. 15/B. § (7) bekezdés g) pontja értelmében a hallgató személyes és tanulmányi adatainak nyilvántartására szolgáló törzslap részét képezik a fogyatékossággal kapcsolatos adatok, azaz a szakvéleményt kiállító szakértő, bizottság neve, címe és a szakvélemény kelte.
A fentieket összefoglalva megállapítható, hogy a fogyatékossággal élő hallgatónak a fogyatékossága típusát (pl. hallás, látás, mozgás, beszédfogyatékosság) és ennek mértékét kell igazolnia, valamint azt, hogy ez az állapot végleges vagy időszakos. A felsőoktatási intézményt pedig e vonatkozásban törvény nem jogosítja fel adatkezelésre, másrészt az Eük. tv. 4. § (2) bekezdés g) pontjában meghatározott cél elérése érdekében a szakvéleményen a BNO kód feltüntetése nem elkerülhetetlenül szükséges.
A fogyatékosság igazolásának módjával összefüggésben a Szegedi Tudományegyetem, és a Színház- és Filmművészeti Egyetem szabályzatában rögzítette, hogy amikor a fogyatékossággal élő hallgató akadályoztatva van a szakvélemény megszerzésében, akkor a felsőoktatási intézmény felkérheti az illetékes szervet a szakvélemény kiadására, továbbá az Eszterházy Károly Főiskola szabályzata azt is tartalmazza, hogy a súlyosan fogyatékos állapot megállapítását az Országos Orvosszakértői Intézet illetékes bizottsága végzi. Az intézet a felsőoktatási intézmény kérésére is elvégzi a fogyatékosság mértékének meghatározását. E két szabályozási mód további kérdéseket is felvet. 
Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 3. § 3. pontja értelmében különleges adat b) az egészségi állapotra vonatkozó személyes adat. Az 5. § (2) bekezdése értelmében ezen adat a jogszabályban meghatározott esetben kezelhető, így ha az adatkezeléshez az érintett írásban hozzájárul, vagy azt törvény közérdeken alapuló célból elrendeli. Továbbá a 6. § (1) bekezdése értelmében, ha az érintett hozzájárulásának beszerzése lehetetlen vagy aránytalan költséggel járna, és a személyes adat kezelése az adatkezelőre vonatkozó jogi kötelezettség teljesítése céljából szükséges, vagy az adatkezelő vagy harmadik személy jogos érdekének érvényesítése céljából szükséges, és ezen érdek érvényesítése a személyes adatok védelméhez fűződő jog korlátozásával arányban áll.
Álláspontom szerint a fent idézett felsőoktatási intézményi szabályzatok esetén egyik feltétel sem áll fenn, és a különleges adat kezelésére (amely megában foglalja az adatok felvételét, gyűjtését is) e formában nem rendelkeznek jogosultsággal.
Több intézmény (ELTE-BGYK, BMGE, Szent István Egyetem, Semmelweis Egyetem, BGF, Dunaújvárosi Főiskolán, Kecskeméti Főiskolán, Nyíregyházi Főiskolán) is jelezte, hogy azon leendő hallgatóikkal, akik a felvételinél a fogyatékosságukra tekintettel többlet pontra voltak jogosultak, még a beiratkozás előtt, vagy a beiratkozást követően mielőbb kapcsolatba lépnek, akár személyesen, akár a hallgatói információs rendszeren keresztül, annak érdekében, hogy e hallgatók jogaikkal mihamarabb élni tudjanak.
A kérelmeket a szemeszter megkezdésének első heteiben kell leadni, amelynek elmulasztása az anyagi támogatástól való eleséssel járhat, ugyanakkor a regisztrációra egész évben folyamatosan van lehetőség. A Szolnoki Főiskolán elég csak az önkéntes bejelentés, az igazolásokat később kell csatolni, mikor a kedvezményeket kívánja a hallgató igénybe venni.
A fogyatékossággal élő hallgatók regisztrálása az egyes intézményekben eltérő, arra általában a tanulmányi ügyekkel foglalkozó szervezeti egységeknél vagy a fogyatékosügyi koordinátornál egy adatlap – amely többnyire az intézmény honlapjáról is letölthető – kitöltésével és a szakvélemény bemutatásával, vagy annak másolata benyújtásával van lehetőség.
A fogyatékossággal élő hallgatók nyilvántartására a regisztrációt követően kerül sor, amelyet az esetek többségében a fogyatékosügyi vagy kari koordinátor vezet, vagy a Neptun Egységes Tanulmányi Rendszerben Egyéb státuszok részén kerülnek rögzítésre. Olyan is előfordul (Óbudai Egyetem), hogy külön nyilvántartást vezetnek a középiskolai tanulmányok alatt már fenn állott, illetve az azt követően megállapított fogyatékossággal élőkről. Míg a Szent István Egyetem 3 karán nem rögzítik a fogyatékosságra vonatkozó adatokat a hallgatói nyilvántartási rendszerben, hanem csak a tanulmányi osztály vezeti azt.
b) A felsőoktatási intézményben a fogyatékossággal élő hallgatók ügyeit vivő munkatárs képzettsége, kiválasztási szempontjai, a döntéshozatalban való részvétele és kapcsolattartás formái
A Ftv. Vhr. 20. § (2) bekezdése értelmében a felsőoktatási intézmény szervezeti és működési szabályzatában meghatározottak szerint látja el feladatát és kerül megbízásra a fogyatékossággal élő hallgatók segítését intézményi részről irányító koordinátor.
Az intézmények válaszai alapján – a Magyar Táncművészeti Főiskola kivételével – valamilyen formában van olyan munkatárs, aki ellátja az intézményi koordinátori feladatokat. E feladatot a szervezeti és működési szabályzatok, vagy az ahhoz valamilyen formában hozzá tartozó (melléklet, függelék) formában, illetve külön szabályzatban meghatározva a rektor, a rektor-helyettes, illetve kari koordinátor esetében a dékán által határozott (2-3 évre), vagy határozatlan időre megbízott munkatárs látja el. E munkatársnak az egyetemen betöltött státusza is jelentősen eltér, egyes intézményekben (pl. BME) önálló munkakörként végzi feladatát, a jellemző inkább azonban, hogy csatolt munkakörként külön díjazás ellenében vagy anélkül biztosítják a többlet feladatok ellátását. 
A koordinátorokkal szemben támasztott intézményi szakmai követelményekkel összefüggésben is részben hasonlóan kialakított gyakorlatról számoltak be a válaszadók. Minden felsőoktatási intézmény előnyként emelte ki a választott személy empatikus, jó kommunikációs képességét, segítő attitűdjét. Az intézmények egy részében (pl. Corvinus Egyetem) a koordinátori feladatokat ezen előnyökkel rendelkező kari adminisztratív dolgozók látják el, akik egésznap elérhetőek a hallgatók számára. Más intézményekben így a Magyar Képzőművészeti Egyetemen a tanulmányi feladatokat ellátó szervezeti egység andragógus végzettségű vezetője, a Színház és Filmművészeti Egyetem tanulmányi osztályán pedagógus végzettségű munkatárs, illetve a Szolnoki Főiskolán szintén a tanulmányi osztály egyik munkatársa látja el e feladatokat.
Az intézmények jelentős részében intézményi koordinátorként egy oktató tevékenykedik, a válaszok szerint ők mérnök-pszichológus, több diplomás bölcsész, pedagógus, szakpszichológus, gyógy-pszichopedagógus, gyógypedagógiai tanár végzettségű oktatók. Egyedül a Semmelweis Egyetem jelezte, hogy felsőfokú végzettségű intézményi koordinátora maga is fogyatékos, hallássérült. 
A koordinátor munkáját több helyen jogász segíti, így a Dunaújvárosi és az Eszterházy Károly Főiskolán. Két felsőoktatási intézmény a fogyatékossággal élők ügyeinek intézésével foglalkozó külön munkatársként jelölte meg, hogy az ún. intézményi koordinátor, mint szakmai koordinátor jár el, és mellette a gazdasági ügyekkel más munkatársa a gazdasági koordinátor foglalkozik (Miskolci Egyetem és Eszterházy Károly Főiskola). A Miskolci Egyetem rajtuk kívül a technikai teendők lebonyolításával kapcsolatosan ügyvivőt foglalkoztat.
A több karral működő felsőoktatási intézmények az összintézményi koordinátor mellett kari koordinátori feladatok ellátására is kijelöltek munkatársakat, akik jellemzően e munkájukat többi feladatuk mellett látják el. A kari koordinátorok képzettsége és az egyetemen betöltött munkaköre esetén szintén az összintézményi koordinátornál már bemutatott sokféleséggel találkoztam.
A Ftv. Vhr. 22. § (2) bekezdése értelmében a felsőoktatási intézményeknek tájékoztató kiadványt kell összeállítani, amelynek az intézményre vonatkozó általános tudnivalókat tartalmazó részével összefüggésben követelményként fogalmazta meg a jogalkotó, hogy abban többek között fel kell tüntetni a fogyatékossággal élő hallgatók ügyeivel foglalkozó koordinátor nevét és elérhetőségét. Vizsgálatom során figyelemmel voltam e követelmény végrehajtásával összefüggő gyakorlatra is. A rendelkezésemre bocsátott tanulmányi tájékoztatók közül a Pécsi Tudományegyetem, Szent István Egyetem, Kecskeméti Főiskola és a Szolnoki Főiskola e kötelezettségének nem tett eleget, illetve a BGF-nek csak egy karán volt fellelhető a koordinátor elérhetősége.
A fogyatékossággal élő hallgatók segítését intézményi részről irányító koordinátor35 a felsőoktatási intézmény szervezeti és működési szabályzatában meghatározottak szerint látja el feladatát. A Ftv. Vhr36-ben nevesített feladata alapján részt vesz a fogyatékossággal élő hallgatók által a hallgatók segítségnyújtásra, mentességre és kedvezményekre irányuló benyújtott kérelmek elbírálásában és nyilvántartásában, kapcsolat tart a fogyatékossággal élő hallgatókkal, azok személyes segítőivel, biztosítja a fogyatékossággal élő hallgatók tanulmányai, vizsgái során alkalmazható segítségnyújtási lehetőségeket, illetve megszervezi a szorgalmi időszakban a fogyatékossággal élő hallgatók által igényelt konzultációs lehetőségeket, valamint javaslatot tesz a fogyatékossággal élő hallgatók tanulmányainak segítését szolgáló normatív támogatás felhasználására, a segítségnyújtáshoz szükséges tárgyi eszközök beszerzésére.
A felsőoktatási intézmények mindegyikében részt vesz a fogyatékosügyi koordinátor az egyéni kérelmek elbírálásának folyamatában, az intézmények egy részében a kérelmek tartalmától függően a koordinátor maga is döntést hozhat pl. személyi segítő kijelöléséről (Magyar Képzőművészeti Egyetem). Általánosságban jellemző, hogy a koordinátor szervező, közvetítő és döntés előkészítő funkciókat lát el. Amennyiben a kérelmekről bizottság dönt, több esetben a koordinátor maga is tagja, esetleg elnöke, vagy titkára a bizottságnak. Amennyiben a döntésre jogosult az egyetem valamely felelős vezetője, abban az esetben a koordinátor véleményezi a kérelemben foglaltakat.
A fogyatékossággal élő hallgatókkal és személyes segítőikkel való kapcsolattartás érdekében a válaszadók minden lehetséges eszközt megragadnak, így a személyes találkozást, írásbeli megkeresést, telefonon való elérhetőséget biztosítanak, a leggyakrabban hivatkozott kapcsolattartás formája az elektronikus levelezés. A kapcsolattartás mindkét irányból (a hallgató, illetve a koordinátor) megvalósul. 
AZ ELTE, az Óbudai Egyetem, az Egri és a Gyöngyösi Főiskola jelezte, hogy személyi segítőkkel, mentorokkal szerződést kötnek, és a segítők munkáját a fogyatékossággal élő hallgatók tanulmányainak segítését szolgáló normatív támogatási keretből díjazzák.
A Miskolci Egyetemen pedig a koordinátor az a személy, aki dönt a hallgatót megillető a normatív támogatás megítéléséről a fogyatékosság típusának, mértékének ismeretében.
Összességében megállapítom, hogy az intézmények az intézményi koordinátorok és – a jogszabályban nem nevesített – kari koordinátorok munkajogi státuszát eltérő módon szabályozzák, foglalkoztatási körülményeik (bérezés, munkaidő) sem azonosak, illetve több esetben a jogszabályban előírt módon nem teszik közzé az irányító koordinátorok elérhetőségeit, továbbá a döntéshozatal folyamatában – igazolás kiadásában, javaslattételben, véleményezésben, döntésben – betöltött szerepük is eltérő. A gyakorlatban megmutatkozó különbségek mind az intézmények között, mind az intézményeken belül, az egyes karok tekintetében fennállnak.
Az intézmények jelentősen eltérő gyakorlata a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság, valamint az esélyegyenlőség biztosításának követelményébe ütközik és egyben a művelődéshez való joggal összefüggő visszásságot idéz elő.
c) A hallgatókat megillető esélyegyenlőségi követelmények érvényesülése (személyi és technikai segítségnyújtás, szolgáltatások, segédeszközök, mentességek, a tanterv előírásaitól részben vagy egészében eltérő követelmények, kedvezmények elbírálása) 
Amint arra már korábban utaltam37 a fogyatékossággal élő hallgató részére biztosítani kell a fogyatékossághoz igazodó felkészítést és vizsgáztatást, továbbá segítséget kell nyújtani részére ahhoz, hogy teljesíteni tudja a hallgatói jogviszonyából eredő kötelezettségeit. Indokolt esetben mentesíteni kell egyes tantárgyak, tantárgyrészek tanulása vagy a beszámolás kötelezettsége alól. Szükség esetén mentesíteni kell a nyelvvizsga vagy annak egy része, illetve szintje alól. A vizsgán biztosítani kell a hosszabb felkészülési időt, az írásbeli beszámolón lehetővé kell tenni a segédeszköz – így különösen írógép, számítógép – alkalmazását, szükség esetén az írásbeli beszámoló szóbeli beszámolóval vagy a szóbeli beszámoló írásbeli beszámolóval történő felváltását. Az e bekezdés alapján nyújtott mentesítés kizárólag a mentesítés alapjául szolgáló körülménnyel összefüggésben biztosítható és nem vezethet az oklevél által tanúsított szakképzettség megszerzéséhez szükséges alapvető tanulmányi követelmények alóli felmentéshez. Továbbá38 a fogyatékossággal élő hallgató támogatási idejét a felsőoktatási intézmény legfeljebb négy félévvel megnövelheti.
A részletszabályokat az Ftv. Vhr. határozza meg a 18. §-ában, így a felsőoktatási intézménynek a tanterv előírásaitól részben vagy egészében eltérő követelmények megállapíthatóságát fogyatékosság típusonként, amelyek a fogyatékossággal élő hallgató kérelmére nyújthatóak az alábbiak szerint:
Mozgáskorlátozott hallgató esetében lehetővé kell tenni – a szabályzatban foglaltak alapján – a gyakorlati követelmények teljesítése alóli részleges vagy teljes felmentést, illetve annak más formában történő teljesítését, helyettesíteni lehet az írásbeli vizsgát szóbelivel, a szóbeli vizsgát írásbelivel, a hallgató mentesíthető a geometriai, szerkesztési feladatok alól, ha nem tudja a szükséges eszközöket használni, de szóban a szabályok ismerete megkövetelhető. Lehetővé kell tenni az írásbeli feladatok megoldásához szükséges speciális eszközök (különösen speciális füzetek, írógép, számítógép), valamint kerekesszékkel, továbbá más segédeszközzel is megközelíthető, dönthető, állítható csúszásmentes felülettel ellátott asztallap használatát. Szükség esetén a nem fogyatékossággal élő hallgatókra vonatkozóan megállapított felkészülési időnél hosszabb felkészülési időt, illetve személyi segítőt kell biztosítani.
Hallássérült (siket, nagyothalló) hallgató esetében a szóbeli vizsga helyett biztosítani kell az írásbeli vizsgalehetőséget, a súlyosan hallássérült (siket) hallgató az államilag elismert nyelvvizsga követelménye alól is felmentést kaphat, aki fogyatékossága miatt nem képes az államilag elismert „C” típusú nyelvvizsga szóbeli követelményeinek teljesítésére, felmentést kaphat az „A” típusú (szóbeli) nyelvvizsga letétele alól. A hallgató kérésére a szóbeli vizsgáztatás esetén jelnyelvi tolmácsot kell biztosítani, az érthetőség és a megértés szempontjából a feltett kérdéseket, utasításokat egyidejűleg szóban és írásban is meg kell jeleníteni a hallgató részére, minden vizsgáztatás alkalmával szükséges a segédeszközök (pl. értelmező szótár, kalkulátor), a vizuális szemléltetés biztosítása, szükség esetén a nem fogyatékossággal élő hallgatók esetében megállapított felkészülési időnél hosszabb felkészülési időt kell biztosítani.
Látássérült (vak, gyengénlátó) hallgató esetében az írásbeli vizsgák helyett a szóbeli vizsga lehetőségét, illetve az írásbeli számonkérés esetén speciális technikai eszközök használatát biztosítani kell, aki fogyatékossága miatt nem képes az államilag elismert „C” típusú nyelvvizsga írásbeli követelményeinek teljesítésére, felmentést kaphat a „B” típusú (írásbeli) nyelvvizsga letétele alól. A hallgató a fogyatékossága miatt egyes gyakorlati követelmények teljesítése alól felmentést kaphat, illetve a gyakorlati követelmények teljesítése megfelelő (nem gyakorlati) követelmények teljesítésével helyettesíthető. A hallgató mentesíthető a geometriai, szerkesztési feladatok alól, de szóban a szabályok ismerete megkövetelhető, a kérdések, tételek hangkazettán, lemezen, pontírásban vagy nagyításban történő hozzáférhetőségét, megfelelő világítást, személyi segítőt, illetve szükség esetén a nem fogyatékossággal élő hallgatók esetében megállapított felkészülési időnél hosszabb felkészülési időt kell biztosítani.
Beszéd- és más fogyatékos hallgatónak járó kedvezmények körében a súlyos beszédhibás hallgató a szóbeli vizsga helyett írásbeli vizsgát tehet valamennyi vizsgatárgyból; amennyiben a hallgató a szóbeli vizsgalehetőséget választja, úgy számára a nem fogyatékossággal élő hallgatók esetében megállapított felkészülési időnél hosszabb felkészülési időt kell biztosítani. 
A diszlexiás – diszgráfiás hallgató, ha fogyatékossága miatt nem képes az államilag elismert „C” típusú nyelvvizsga írásbeli követelményeinek teljesítésére, felmentést kaphat a „B” típusú (írásbeli) nyelvvizsga letétele alól, ha fogyatékossága miatt nem képes az államilag elismert „C” típusú nyelvvizsga szóbeli követelményeinek teljesítésére, felmentést kaphat az „A” típusú (szóbeli) nyelvvizsga letétele alól, továbbá ha fogyatékossága miatt nem képes az államilag elismert „C” típusú nyelvvizsga szóbeli és írásbeli követelményeinek teljesítésére, felmentést kaphat a nyelvvizsga letétele alól. A hallgató az írásbeli vizsga helyett szóbeli vizsgát vagy szóbeli helyett írásbeli vizsgát tehet, valamint az írásbeli vizsga esetén a nem fogyatékossággal élő hallgatók esetében megállapított felkészülési időnél hosszabb felkészülési időt kell biztosítani. Az írásbeli beszámolóknál a számítógép használata megengedett, részére a vizsga esetén a szükséges segédeszközöket (pl. írógép, helyesírási szótár, értelmező szótár, szinonima szótár) biztosítani kell.
A diszkalkuliás hallgató a számítási feladatok alól felmentést kaphat, esetében a vizsgák alkalmával engedélyezhető mindazon segédeszközök használata, amelyekkel a hallgató a tanulmányai során korábban is dolgozott (táblázatok, számológép, konfiguráció, mechanikus és manipulatív eszközök), továbbá hosszabb felkészülési időt lehet számára biztosítani.
Az autista hallgató esetében az előírt szakvélemény birtokában és a kérelme alapján a fentiekben meghatározott kedvezmények alkalmazhatók.
A fogyatékossággal élő hallgatók számára a felkészüléshez biztosítható hosszabb felkészülési idő a nem fogyatékossággal élő hallgatók esetében megállapított időtartamhoz képest legfeljebb 30%-kal hosszabbodhat meg.
A hallgató fogyatékosságára tekintettel szakvélemény alapján kérheti a tanulmányi kötelezettségek teljesítése, illetve a vizsgák alóli részleges vagy teljes felmentését39 vagy azok más módon történő teljesítésének engedélyezését. A felsőoktatási intézmény e kérelmeket a szervezeti és működési szabályzatában meghatározottak szerint bírálja el.
c.a. A hallgatók kérelmeinek elbírálására jogosult szerv intézményenként, sőt esetenként karonként is változik, összességében a döntéseket vagy egy, a fogyatékossággal élők ügyeinek, illetve esélyegyenlőségi ügyek elbírálására létrehozott bizottság(ok), vagy a felsőoktatási intézmény valamely felelős vezetője (pl. dékán, rektor-helyettes) jogosult. Több intézmény jelezte azt is, hogy a bizottság munkájában aktívan részt vesznek fogyatékossággal élő hallgatók is. Az intézmények egy részében a fogyatékosügyi koordinátor is véleményezi a kérvényeket, aki néhány intézményben az illetékes tanszékvezető, ill. a szakfelelősök bevonásával alakítja ki álláspontját. 
A fogyatékossággal élő hallgatók egy része nem, vagy csak tanulmányai végéhez közeledve kérelmezi a kedvezményeket. A felsőoktatási intézmények döntéshozói a benyújtott kérelmek jelentős hányadát pozitívan bírálják el. Elutasítási okként jelent meg, ha szakmai tárgyak teljesítése alól kértek felmentés, figyelemmel arra a rendelkezésre, miszerint a mentesítés kizárólag a mentesítés alapjául szolgáló körülménnyel összefüggésben biztosítható és nem vezethet alap- és mesterképzésben az oklevél által tanúsított szakképzettség, illetve felsőfokú szakképzésben a bizonyítvány által tanúsított szakképesítés megszerzéséhez szükséges alapvető tanulmányi követelmények alóli felmentéshez.
Az elutasítások leggyakoribb indoka, hogy a hallgató nem csatolta a szükséges dokumentumokat, vagy azok alapján nem igazolható, hogy a hallgató a középiskolai tanulmányok során kedvezményben részesült, illetve az igazolásként benyújtott szakvélemény nem felelt meg az előírásoknak, a szakvéleményt kiállító szerv a mentesítést csak részlegesen vagy egyáltalán nem javasolta, holott a hallgató teljes mentességet igényelt.
Az intézményi válaszokból kitűnik, hogy nem egységes a gyakorlat a tekintetben, miszerint az intézmények egy része eljárásában figyelembe veszi a kiállított szakvéleményt és az alapján automatikusan megadják a kért mentességeket, kedvezményeket, míg más intézmények nem fogadják el szakvéleményeket, vagy adott esetben azt felülbírálják, sőt előfordult olyan vélemény is, amely szerint egy már meglévő nyelvvizsga után a szakvélemény ellentmond a nyelvvizsga alóli felmentés lehetőségének.
A vizsgálat feltárta, hogy egyes intézményeknél csak a nyelvvizsga alóli mentességet kell kérvényezniük a hallgatóknak, addig más intézmények mindenfajta kérelem esetében ezt előírják. Ugyanakkor arra is volt példa, hogy a fogyatékossággal élő hallgatók mentességekre, kedvezményekre vonatkozó igényeiben sem kérelem, sem formalizált döntés nem született, mivel az érintett hallgatók és oktatók között kialakult személyes kapcsolat miatt az intézmények a formalizált eljárást sokszor mellőzik és a hallgatók kérelmeiket az oktatókkal közvetlenül egyeztetik.
A speciális szükségletű hallgatóknak járó egyéb kedvezményt (törvény által biztosított plusz félévek igénybevétele, kurzusfelvétel könnyítése) a hallgatók ritkán kérelmezik, ennek megadásával összefüggésben sincs egységes gyakorlat, az egyes intézmények mérlegelési jogkörben járnak el, más intézmények pedig mérlegelés nélkül megadják a kedvezményt.
Felmerült a számonkérés elhalasztásának igénye is, tekintettel azonban arra, hogy az adható mentességek körében a törvény erről nem rendelkezik, az adott intézmény azt mérlegelési jogkörben engedélyezte.
A mentességek és a kedvezmények szabályozásával összefüggésben áttekintettem az intézmények által megküldött és a fogyatékossággal élő hallgatók jogaival kapcsolatos belső intézményi dokumentumokat, szabályzatokat, amelyeknél azt tapasztaltam, hogy az Ftv. rendelkezéseire való hivatkozások pontatlanok.
c.b. A fogyatékossággal élő hallgató számára kérelemre, a felsőoktatási intézmény a tanterv előírásaitól részben vagy egészben eltérő követelményeket állapíthat meg, illetve azok teljesítésétől eltekinthet. E kérelmek egy részét – a korábban már részletesen ismertetett az Ftv. Vhr. 18. § (2) bekezdése értelmében – pusztán a fogyatékosság szakvéleménnyel való igazolásának ténye alapján biztosítani kell. Ilyenek a speciális technikai eszközökre vonatkozó kérelmek pl. mozgássérült számára az írásbeli feladatok megoldásához szükséges számítógép, hallássérült, diszgráfiás-diszlexiás hallgatók esetén a vizsgáztatásnál pl. az értelmező szótár, kalkulátor biztosítása, látássérült számára speciális technikai eszközök használatát. E körbe tartozik a személyi segítő biztosítása is mozgássérültek, látássérültek esetében a személyi segítő, hallássérült esetén a jelnyelvi tolmács biztosításának kötelező volta. Továbbá ide értendő mozgássérült esetén a gyakorlati követelmények teljesítése alóli mentességek, hallássérült esetén a szóbeli vizsga helyett írásbeli vizsga lehetőségének biztosítását, vagy látássérült hallgatónál az írásbeli vizsga helyettesítését szóbeli vizsgával, valamint minden fogyatékosság típus esetén a hosszabb felkészülési idő biztosításának automatikus megadását.
A felsőoktatási intézmények mindegyikében az általuk nyújtott tájékoztatások értelmében a hallgatók igényei szerint biztosítják a technikai eszközöket, illetve a személyi segítőt is. E megállapítás alól kivételt a Kecskeméti Főiskola képez, mivel a 8 mozgássérült és 14 beszédfogyatékos aktív hallgatói jogviszonnyal rendelkező hallgató részéről a főiskola tájékoztatása szerint az épület fizikai akadálymentesítésén kívül nem merült fel más technikai segédeszközre vonatkozó igény.
Az intézményi válaszok alapján a fogyatékosságból adódó kedvezmények elsősorban a számonkéréseknél érvényesülnek, úgymint plusz idő biztosítása a vizsgán, vagy írásbeli helyett szóbeli, illetve szóbeli helyett írásbeli vizsga lehetősége.
c.c. A jogszabályban rögzített mentességek másik körének megadása a hallgató kérelme alapján az intézmény mérlegelési jogkörébe tartozik. Ilyen pl. a mozgássérült esetében a geometriai, szerkesztési feladatok alól adható mentesítés, az írásbeli vizsga helyettesítése szóbeli vizsgával, hallássérült, látássérült, beszéd- és más fogyatékos esetén adható különböző nyelvvizsga mentességek vagy pl. a diszkalkuliás hallgató számára a számítási feladatok alól adható felmentés.
Összességében megállapítható, hogy az intézmények számára nem egyértelmű, hogy a benyújtott mentességi kérelmeket milyen módon kell elbírálni. Ez a probléma különösen a nyelvvizsga mentesség iránti kérelmek esetén súlyos. Az intézményi válaszokból egyértelműen kitűnik, hogy míg egyes intézmények a kérelmeket mérlegelési jogkörben bírálják el, más intézmények szerint a benyújtott kérelmeket, amennyiben a jogszabály által előírt igazolások rendelkezésre állnak automatikusan pozitív elbírálásban kell részesíteni. Ugyanakkor egyes intézmények megkövetelik a sikertelen nyelvvizsga kísérletek igazolását is és ezen igazolás, valamint a szakértői vélemény javaslata alapján adják meg a nyelvvizsga letétele alóli mentességet. De arra is volt példa a Semmelweis Egyetemen, hogy az intézmény a szakmai nyelvvizsga letételére való kötelezés mellett visszavonta korábbi mentesítésre vonatkozó határozatát, miután az illetékes döntéshozónak hitelt érdemlően tudomására jutott, hogy a hallgató korábban már sikeres államilag elismert „C” típusú nyelvvizsgát tett. 
Az Ftv. Vhr. 20.§ (1) bekezdése szerint a hallgató kérheti a tanulmányi kötelezettségek teljesítése, illetve a vizsgák alóli felmentését. A (2) bekezdés alapján a felsőoktatási intézmény szervezeti és működési szabályzatában meghatározottak szerint bírálja el a fogyatékossággal élő hallgatók segítségnyújtásra, mentességre és kedvezményekre irányuló kérelmeit. 
A vizsgálat feltárta, hogy a nem kötelezően biztosítandó kedvezmények – mérlegelési jogkörben való – megadásának elbírálására jogosult felsőoktatási szerveknek (bizottságnak, egyszemélyi felelős vezetőnek) egy a szakértői szakvéleményben foglalt orvos-szakmai tárgykörben tett javaslat alapján kell meghoznia a döntést. A szakvélemény pl. abban foglal állást, hogy a hallgató a fogyatékossága alapján képes, vagy nem képes, illetve mennyiben képes nyelvvizsgát tenni. Ennek ismeretében a felsőoktatási intézménynek abban kell döntést hoznia, hogy a hallgató kérelmére a szakvéleményben foglaltak figyelembevétele mellett megadja-e a kért mentességet. A szakvélemény orvos-szakmai kérdésben alakít ki álláspontot, amely ugyanakkor egy javaslat és nem bír kötelező erővel, azt az elbírálásra jogosult szervnek nem kell feltétlenül elfogadnia. Felmerül ugyanakkor az a kérdés, hogy az abban foglalt orvos-szakmai álláspontot a döntés meghozatalára jogosult intézmény milyen szempontok szerint ítélheti meg, és esetleg milyen körülmények fennállásakor alakíthat ki az abban foglaltakkal ellentétes álláspontot és dönthet úgy, hogy a felmentésre vonatkozó javaslat ellenére mégsem biztosítja a mentességet. A döntést hozó az esetek többségében nem rendelkezik a szakvéleményben foglaltak megítéléséhez szükséges orvosi szakkérdésekben való jártassággal, így nem rendelkezik megfelelő képesítéssel és nem is az ő feladata annak eldöntése, hogy a hallgató fogyatékossága mennyiben indokolja a kötelezettség alól történő mentesítést.
Az Alkotmánybíróság már több döntésében, elvi jelleggel hívta fel a figyelmet a jogállamiságnak arra az alkotmányos követelményére, hogy – mivel a jogbiztonság szorosan a jogállamisághoz kapcsolódik – a jogbiztonság „az államtól és elsősorban a jogalkotótól azt várja el, hogy a jog egésze, egyes részterületei és egyes szabályai is világosak, egyértelműek, hatásukat tekintve kiszámíthatóak és a norma címzettjei számára előre láthatóak legyenek” A 75/1995. (XII. 21.) AB határozat pedig rámutatott arra, hogy „a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének a kiszámíthatóságát is”. A mérlegelési joggal összefüggésben rá kell mutatnom arra is, hogy az Alkotmánybíróság a 19/1999. (VI. 25.) AB határozatában részletesen kifejtette: „a mérlegelést kívánó esetekben az előzetesen elhatározott és mindenki által megismerhető szempontok nélküli döntési jogkör önmagában is a jogbiztonság jelentős sérelmét eredményezi.”
A törvény a mentességek megadásánál figyelembe veendő szempontként meghatározta, hogy a mentesítés kizárólag a mentesítés alapjául szolgáló körülménnyel összefüggésben biztosítható és nem vezethet az oklevél által tanúsított szakképzettség megszerzéséhez szükséges alapvető tanulmányi követelmények alóli felmentéshez.
A mentesítésről való döntéskor tehát figyelemmel kell lenni arra, hogy mentesítésre kizárólag az annak alapjául szolgáló körülmények (pl. fogyatékosság típusa) fennállásakor kerüljön sor. E kérdésre a szakvélemény ad választ, tehát arra, hogy a mentesítés visszavezethető-e a fogyatékossággal összefüggő körülményre. A másik vizsgálandó kérdés, hogy a mentesítés nem vezet-e a szakképzettség megszerzéséhez szükséges alapvető tanulmányi követelmények alóli felmentéshez. E kérdésben az adott szakképzettség kimeneti követelményeinek ismeretében lehet érdemben állást foglalni, amelyben kompetenciával a felsőoktatási intézmény rendelkezik.
A feltárt gyakorlat azonban arra mutatott rá, hogy a felsőoktatási intézmények egy része nem a szakképzettséggel összefüggő kérdések okán, hanem az orvos szakmai szakvéleményben foglaltak alapján bírálta el a mentesség megadására vonatkozó hallgatói kérelmeket.
Álláspontom szerint a felsőoktatási intézmények számára a mentességek és kedvezmények elbírálására vonatkozó mérlegelési jogkör – a mérlegelési irányok jogszabályi meghatározása nélküli – biztosítása vezetett ahhoz a gyakorlathoz, miszerint a szakvéleményekben foglalt javaslatok tartalmát arra szakképesítéssel nem rendelkező személyek értékelik úgy, hogy nem a szakképzettséghez kötött kimeneti követelményekkel összefüggésben vizsgálják azokat. Ez a gyakorlat alkalmat teremt az önkényes döntések meghozatalára, továbbá az intézményen belüli és intézmények közötti eltérő joggyakorlat kialakulására, amely a jogállamiság követelményéből fakadó jogbiztonság és az esélyegyenlőség előmozdításának követelményével, valamint a művelődéshez való joggal összefüggésben idéz elő visszásságot.
A nyelvvizsga követelmény alóli mentességre vonatkozó kérelmek kapcsán további problémát vet fel az intézmények gyakorlatában e kérdés akkor, ha a fogyatékossággal élő hallgató tanulmányai alatt nem regisztrált és fogyatékosságára tekintettel kérelmet sem terjesztett elő. A fogyatékossággal élő hallgató számára állapotával kapcsolatos regisztráció tanulmányai során önkéntes, a jogszabály a regisztrációra folyamatosan lehetőséget biztosít, ez alapján a hallgató nem feltétlenül él tanulmányai ideje alatt az őt a meglévő szakvélemény alapján megillető kedvezményekkel és mentességekkel. Előfordulhat olyan eset is, hogy a hallgató már befejezte tanulmányait, záróvizsgát tett, de oklevelét még a nyelvvizsga hiányban nem kaphatta meg, de személyi státuszában időközben – a záróvizsgát követően – fogyatékossággal összefüggő változás állt be, amelyet értelemszerűen a záróvizsgát követően tud szakvéleménnyel igazolni kérve ez alapján a nyelvvizsga követelmény alóli mentesség megadását és oklevelének kiadását.
Az egyes intézmények válaszaiból egyértelműen kikristályosodik, hogy nem egységes a felsőoktatási intézmények jogértelmezési gyakorlata a fogyatékossággal élő hallgatóknak járó kedvezmények tekintetében alkalmazandó eljárásra vonatkozóan, különösen a záróvizsgát követően benyújtott kérelmek tekintetében. Az intézmények jelentős része ugyan eljárásával pozitívan bírálta el a záróvizsgát követően benyújtott nyelvvizsga mentességi kérelmeket, azonban – tekintettel arra, hogy a diszlexia/diszgráfia típusú fogyatékosság az elmúlt években rendkívüli módon emelkedett – az intézményeknek egyre nagyobb problémát jelent ezen kérelmek elbírálása, annak tömegessé válásával. A felsőoktatási intézmények másik részének értelmezése szerint a felsőoktatásra vonatkozó jogszabályok alapján az Ftv. Vhr-ben meghatározott kedvezmények a felsőoktatási intézményekbe felvételizők és/vagy a már az intézményekkel jogviszonyban lévő hallgatók számára szólnak. A felsőoktatási intézmények az ilyen típusú kérelmek érdemi vizsgálata nélkül arra hivatkoznak, hogy a régi Ftv. 76. § (1) bekezdés d) pontja szerint megszűnik a hallgatói jogviszony az adott képzési ciklus, illetve a szakirányú továbbképzés esetén az utolsó képzési időszakot követő első záróvizsga-időszak utolsó napján. Ezen időszakot követően pedig a felsőoktatási intézmény a vele hallgatói jogviszonyban nem álló személyre vonatkozóan nem hozhat döntést.
A tényállás feltárta azt is, hogy a mentesítési gyakorlat az egyes felsőoktatási intézményeken belül a különböző karokon (pl. ELTE, Debreceni Egyetem) sem egységes. 
A vizsgálat egyik hangsúlyos kérdésköre, tehát a nyelvvizsga alól adható mentességek kérdése. Vizsgálatom során figyelemmel voltam arra, hogy a felsőoktatásban oklevelet szerzők a társadalom fiatal, felnövekvő értelmiségi rétege, mely számára mind a globalizációs gazdaság és kultúra, mind az élet valamennyi terét átszövő információs technológiai környezet nélkülözhetetlenné teszi az idegen nyelvek és kultúrák ismeretét. Ennek elengedhetetlen feltétele a nyelvtudás.
Utalni szeretnék arra, hogy a nyelvvizsga követelményt – hasonlóan a régi Ftv-hez – az új Ftv. 51. § (1) bekezdése határozza meg, amely szerint a felsőfokú tanulmányok befejezését igazoló oklevél kiadásának előfeltétele a sikeres záróvizsga, továbbá – ha e törvény másképp nem rendelkezik – az előírt nyelvvizsga letétele. Ugyanakkor az új Ftv. 49. § (8) bekezdése40 is többek között rögzíti, hogy a fogyatékossággal élő hallgatót, szükség esetén mentesíteni kell a nyelvvizsga vagy annak egy része, illetőleg szintje alól.
E kérdéssel összefüggésben fel szeretném hívni a figyelmet a régi Ftv. vonatkozó szabályaira is, amely [73. § (9) bekezdés] a hallgatói jogorvoslat szabályai között rögzítette, hogy e rendelkezések alkalmazásában hallgatói jogviszonyra vonatkozó rendelkezések jogszabályban, valamint az intézményi dokumentumokban található olyan rendelkezések, amelyek a hallgatóra jogokat és követelményeket állapítanak meg. Ez alapján álláspontom szerint az oklevél megszerzésének a hallgatói jogviszony létesítésekor meghatározott idegen nyelvi követelményei alól mentességet, a fogyatékossággal élő hallgató igazolás benyújtásával kérelmezhet és kérelmezhetett a korábbi törvény szabályozása szerint is jogszerűen a felsőoktatási intézménynél. A felsőoktatási intézménynek pedig a kérelem alapján akkor is vizsgálnia kell a mentesség lehetőségét, ha a hallgató a hallgatói jogviszony megszűnése után élt a kérelemmel.
Az új Ftv. 43. § (1) bekezdése a hallgató jogaként rögzíti, hogy a jogszabályokban és az intézményi szabályozásban meghatározottak szerint teljes körű, pontos és hozzáférhető formában információt kapjon a tanulmányai megkezdéséhez és folytatásához, kialakítsa tanulmányi rendjét, igénybe vegye a felsőoktatási intézményben elérhető képzési lehetőségeket, kapacitásokat; állapotának, személyes adottságainak, fogyatékosságának megfelelő ellátásban részesüljön. Ezek megsértése esetén [57. § (1) bekezdés] a hallgató többek között jogorvoslati kérelmet terjeszthet elő, melyet a felsőoktatási intézmény a jelen törvényben írtak szerint köteles elbírálni. Az új Ftv. már az 58. § (3) bekezdés c) pontjában külön nevesíti, hogy e szabályt kell alkalmazni az időközben megszűnt hallgatói jogviszonnyal rendelkező hallgatót érintő döntésekre, illetve mulasztásokra.
A fent kifejtettek alapján, álláspontom szerint azok a fogyatékossággal élő hallgatók, akik az adott felsőoktatási intézményben már záróvizsgát tettek és erre tekintettel hallgatói jogviszonyuk megszűnt, de oklevelüket a nyelvvizsga követelmény teljesítésének hiányában nem kapták meg, mind korábban, mind a jelenleg hatályos szabályok értelmében jogszerűen fordulhattak/nak volt felsőoktatási intézményükhöz és kérelmezhették/tik a szükséges szakvélemény birtokában nyelvvizsga követelmény alóli felmentésüket. E kérelmet pedig a felsőoktatási intézmény annak tartalma szerint, érdemben kell, hogy elbírálja, és nem hivatkozhat a hallgatóval időközben megszűnt hallgatói jogviszonyra. Az ezzel ellentétes joggyakorlat a jogállamiságból fakadó jogbiztonság, valamint az esélyegyenlőség előmozdításának követelményébe ütközik és egyben a művelődéshez való joggal összefüggő visszásságot idéz elő.
c.d. A doktori iskolák mentességi kérelmeinek elbírálására jellemzően igen ritkán került sor a felsőoktatási intézményekben. Az intézmények Doktori Szabályzatukban többnyire előírják két idegennyelv különböző szintű igazolt ismeretét és nem tekintenek el az előírt nyelvvizsga követelmények alól. Azonban vannak olyan doktori iskolák is kisebb számban, amelyek figyelembe veszik, ha a jelentkező azért nem rendelkezik a feltételként meghatározott nyelvvizsgákkal, mert korábban (még a graduális képzés alatt) fogyatékosságának igazolása alapján felmentést kapott a nyelvvizsga-kötelezettség alól. Következésképpen látható, hogy a felsőoktatási intézmények e tekintetben sem egységesen járnak el.
Az intézményeknek széles körű mérlegelési lehetősége van annak eldöntésében, hogy valamely kérdést – a Ftv. rendelkezéseivel összhangban – milyen részletességgel rendeznek belső szabályzatukban. Mindazonáltal a felsőoktatási intézményeknek saját belső szabályzatukat az Ftv.-vel összhangban kell megalkotniuk és alkalmazniuk.
A Doktori iskolák eljárására nincs külön jogszabályi rendelkezés, a mentességek, kérelmek megadásáról az egyetemi autonómia keretében a felsőoktatási intézmények rendelkezhetnek doktori szabályzatukban. Azt azonban az új Ftv. 53. § (5) bekezdés b) pontja a korábbiakhoz hasonlóan,41 felvételi követelményként írja, hogy doktori képzésre az vehető fel, aki többek között legalább egy a jogszabályban meghatározott szintű nyelvvizsgával rendelkezik, továbbá a doktori fokozat megszerzésének feltételei között két idegen nyelv – ideértve a nem magyar jelnyelv elfogadásának a lehetőségét siket doktorjelölt esetében, valamint a tudományterület műveléséhez szükséges – ismeretének a doktori szabályzatban meghatározottak szerinti igazolása.
A hasonlóan az új Ftv. szabályaihoz a vizsgálattal feltárt időszak alatt hatályos jogszabályok alapján a régi Ftv. 76. § (1) bekezdése értelmében megszűnik a hallgatói jogviszony a doktori képzés képzési idejének42 utolsó napján. A törvény 68. § (1) szerint a doktori képzés43 egységes, harminchat hónapos képzési időből áll, amely felosztható beszámoltatási szakaszokra. A törvény 68. § (3) bekezdése előírja, hogy a doktori képzést követően a doktori fokozatot külön fokozatszerzési eljárás44 keretében lehet megszerezni. A doktori fokozatszerzési eljárásban részt vevő a doktorjelölt. Doktorjelölt lehet az is, aki nem vett részt a doktori képzésben, a fokozatszerzésre egyénileg készült fel, feltéve, hogy mesterfokozatot szerzett, és teljesítette a doktori képzés követelményeit. Ha a doktorandusz a képzési időn belül megkezdi a fokozatszerzési eljárást, akkor a hallgatói jogviszonya mellett egyidejűleg doktorjelölt is. Az régi Ftv. 68. § (4) bekezdése pedig tartalmazza, hogy a doktorjelölti jogviszony megszűnik45 a fokozatszerzési eljárás lezárásával, illetve akkor is, ha a doktorjelölt a jogviszony létesítésének napjától számított két éven belül nem nyújtotta be a doktori értekezését.
Az Ftv. fenti rendelkezéseiből megállapítható, hogy a törvény megkülönböztet hallgatói és doktorjelölti jogviszonyt, a doktorandusznak hallgatói jogviszonya, a doktorjelöltnek doktorjelölti jogviszonya van. A fentiekből következően, ahogy arra már korábban felhívtam a figyelmet46 a doktorjelölt jogaira és kötelezettségeire – függetlenül attól, hogy hallgatói jogviszonyban áll-e vagy sem – ha jogszabály másként nem rendelkezik, a hallgatói jogokra és kötelezettségekre vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni. 
A régi Ftv. semmilyen utalást nem tartalmaz a doktori iskolák eljárására a mentességek, kedvezmények tekintetében, ugyanakkor a törvény 68. § (4) bekezdésének 5. mondata rögzíti, hogy a doktorjelölt jogaira és kötelezettségeire – ha jogszabály másként nem rendelkezik – egyebekben a hallgatói jogokra és kötelezettségekre vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
Amint azt korábban már kifejtettem,47 álláspontom szerint a doktorjelöltnek nincs hallgatói jogviszonya, esetükben egy speciális doktorjelölti jogviszonyról beszélhetünk, amely alapján a doktorjelöltet bizonyos hallgatói jogosultságok is megilletik. Az Ftv. a doktorjelölti jogviszonyt tartalommal tölti meg, ugyanis a fokozatszerzési eljárásban résztvevők hallgatói jogokkal és kötelezettségekkel (nem jogviszonnyal) rendelkeznek, tehát például használhatják az egyetemi infrastruktúrát, részesülhetnek intézményi ösztöndíjakban, stb. A fentiek alapján álláspontom szerint – még a hallgatói jogviszony fennállása alatt benyújtott és pozitívan elbírált mentességi kérelmek – megfelelő alapot nyújtanak arra, hogy ezen mentességi kérelmeket a doktori iskolák eljárásuk során figyelembe vegyék, tekintettel arra, hogy az Ftv. mentességekre, kedvezményekre vonatkozó rendelkezéseit az ő esetükben is alkalmazni kell.
Itt szükséges azonban megjegyeznem, hogy azokon a szakterületeken, ahol alapvető követelmény a nemzetközi tudományos és publikációs tevékenységben való aktív és passzív részvétel, a legmagasabb szintű értelmiségi képzés leendő oktatóinak és a tudományos kutatás szakember utánpótlására nézve elengedhetetlen követelmény a magas szintű nyelvtudás, így ezeken a szakterületeken a doktori iskolák szigorúbb nyelvi követelmények szem előtt tartásával bírálhatják el a mentességi kérelmeket.
c.e. A Ftv. Vhr. további feltételek biztosítását a felsőoktatási intézményre bízza, amelyeket az intézmény szervezeti és működési szabályzatában meghatározott rend48 szerint vehet igénybe a fogyatékossággal élő hallgató. Ennek körében a hallgató jogosult lehet – a fogyatékossága típusa és mértéke szerint – az intézmény által biztosított, illetve az intézmény által nem biztosított, de más módon rendelkezésre álló személyi és technikai segítségnyújtásra és szolgáltatásokra, illetve használhatja fel a fogyatékossággal élő hallgató a speciális jegyzet, illetve jegyzetet helyettesítő, más módszerű felkészülést segítő technikai eszközök esetében a tankönyv- és jegyzettámogatást.
A felsőoktatási intézmények jelentős része széleskörű szolgáltatással próbálja könnyíteni a fogyatékossággal élő hallgatóik tanulmányait. Több intézmény biztosít szállítási szolgáltatást – intézményi kereten belül vagy külső szolgáltató megbízásával –, útiköltség térítést, speciális nyelvi képzést, pihenő szobát, akadálymentesített könyvtári szolgáltatásokat, speciális sportolási lehetőséget, gyógytornát, informatikai oktatást. Több egyetem nyújt fogyatékossággal élő hallgatója számára tankönyv- és jegyzettámogatást, amely akár meghatározott keret összegig automatikusan is kifizetésre kerül, több helyen digitalizálták a tananyagot, vagy a hallgató felveheti az előadásokon elhangzottakat (pl. ha előre bejelentette). Továbbá eszközkölcsönzést szerveztek, vagy egyes technikai eszközök vissza nem térítendő támogatásként juttatásként biztosítottak, sok helyen (adott esetben a térítésmentes) a fénymásoláshoz nyújtanak segítséget, vagy a jegyzetelők bízhatók meg, valamint biztosították a jelnyelvi tolmácsot.

c.f. Az új Ftv. 11. § (1) bekezdés c) pontja 2012. szeptember 1-jén lépett hatályba, amely rögzítette, hogy a felsőoktatási intézmény tájékoztató és tanácsadó rendszerével segíti a – különös figyelemmel a fogyatékkal élő – hallgató beilleszkedését és előrehaladását a felsőfokú tanulmányok idején, illetve a tanulmányok alatt és befejezését követően segítséget nyújt a karriertervezésben49. Ehhez hasonló szabályozást tartalmazott a régi Ftv., ugyanis kimondta, hogy a felsőoktatási intézmény az esélyegyenlőség előmozdítása érdekében szolgáltatásaival hozzájárul a hallgatók lakhatási feltételeinek, egészséges, káros szenvedélyektől mentes életvitelének biztosításához, tájékoztató és tanácsadó rendszerével segíti a hallgató beilleszkedését a felsőfokú tanulmányok idején, illetve szakmai előmenetelét a tanulmányok befejezését követően. 
A vizsgálat feltárta, hogy az intézmények nagy részében működtek olyan szervezetek, melyek életvezetési tanácsadás, kísérés, álláskeresési tréning keretében segítették a fogyatékossággal élő hallgatókat, közreműködtek a beilleszkedés megkönnyítésében, szakmai gyakorlati felhívásokról, pályázati-, illetve álláslehetőségekről való tájékoztatással.
A legtöbb intézményben a kari fogyatékosügyi koordinátor segíti a hallgatókat a karriertervezésben. 
Több intézmény is működtet Támpont Irodát, ahol pszichológiai tanácsadás is a hallgatók rendelkezésére áll, melyet nehézségek esetén a fogyatékossággal élő hallgatók is igénybe vehetnek, valamint a tanulmányi tanácsadóinak szakértelmét is igényelhetik. Vannak intézmények melyeket a Támpont Iroda kapcsolatot tart olyan cégekkel, akik érdeklődnek megváltozott munkaképességű hallgatók gyakornokként, vagy dolgozóként való fogadására, valamint olyan munkaerő-közvetítő vállalkozásokkal is, akik ezen a területen dolgoznak. Így ezen cégek ajánlatait közvetítői díj nélkül továbbítják az intézmények a hallgatók irányába. A Támpont Iroda munkatársai segítséget nyújtanak a hallgató számára önéletrajz-tanácsadás formájában. 
A megkeresett intézmények többségében működik Karrier Iroda a végzős, már végzett hallgatók karrierkezdését megkönnyítendő munkaerő-piaci tanácsadást végez, valamint állásajánlatok, szakmai gyakorlati lehetőségek felkutatásával és meghirdetésével közvetlenül is elősegíti a friss diplomások elhelyezkedését, próbainterjúkkal, önéletrajzírásban segítik a rászoruló hallgatókat, valamint karrier tanácsadást, grafológiai elemzést is végeznek.
Kiemelendőek e körben a „hagyományos” tanácsadó szolgáltatások: életpálya-tervezés, grafológiai, önéletrajzi, adó- és vállalkozási, jogi, munkajogi, külföldi tanulmányok, ösztöndíjak. Komplex hallgatói tanácsadó szolgáltatásokat is biztosítanak az intézmények, ilyen a humán tanácsadó szolgáltatás, életvezetés, személyiségfejlesztés, pályaorientáció.
Több intézményben a fogyatékossággal élő hallgatók mentorálása folyamatos, a legtöbb helyen biztosított a személyi segítők jelenléte. A mentorok feladata többek között kapcsolattartás a fogyatékos hallgatókkal és azok személyes segítőivel, segítségnyújtási lehetőségek felmérése és megszervezése, javaslatot tesznek a normatív támogatás felhasználására, eszközök beszerzésére és kihelyezésére, részt vesznek a felmentési kérelmek elbírálásában, segítik az elsőévesek beilleszkedését, tanulóköröket szerveznek, együttműködnek más segítő szolgáltatást nyújtó szervezetekkel.
Az intézmények egy része pszichológus szakembert alkalmaz, aki segítséget nyújt a hallgatóknak az intézményi közösségbe történő beilleszkedésben, krízishelyzetek kezelésében pszichológiai- és mentálhigiéniás tanácsadás révén.

IV. Összegzés
Az Alaptörvény XV. Cikk (4)-(5) bekezdései rögzítik az esélyegyenlőség előmozdításának követelményét, miszerint: „Magyarország az esélyegyenlőség megvalósulását külön intézkedésekkel segíti. Magyarország külön intézkedésekkel védi a gyermekeket, a nőket, az időseket és a fogyatékkal élőket.” Az előnyben részesítés követelménye a társadalom valamennyi területén érvényesítendő elv, amelynek értelmében fogyatékos személyt nem érhet hátrányos megkülönböztetés, nem részesülhet rá nézve sérelmes elbírálásban, kirekesztésben, fogyatékossága miatt nem lehet korlátozott a más emberek számára elérhető közjavakhoz való hozzáférésben. Miután a fogyatékos személyek az őket mindenki mással egyenlően megillető jogaikkal állapotukból fakadóan kevésbé tudnak élni, számos akadállyal kénytelenek szembesülni társadalmi életük és joggyakorlásuk során, ezért indokolt, hogy előnyben részesüljenek. Az egyenlő esélyű hozzáférés elve azt jelenti, hogy a fogyatékos emberek a többségi társadalom tagjaival azonos minőségben és mennyiségben tudják igénybe venni a közszolgáltatásokat. Ehhez a közszolgáltatásokat a fogyatékos személyek különböző csoportjai eltérő szükségleteire figyelemmel kell megszervezni. 
Az Alaptörvény a pozitív diszkriminációt, mint esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését szolgáló intézkedéseket, állami feladatként határozza meg. Ebből egyértelműen következik, hogy a pozitív diszkrimináció meghatározott formájára alanyi jogként hivatkozni nem lehet, arra alkotmányosan követelés, vagy igény nem alapítható.50 Ugyanakkor az Alaptörvény konkrét intézkedéseket sem határoz meg, ennek alapján a jogalkotó az alkotmányos keretek között szabadon válogathat az esélyegyenlőség előmozdítására alkalmas eszközök között.”51 Ezen eszközök lehetnek a jog eszközei, arra alkalmas normarendszerrel, pl. az ágazati jogszabályok így a felsőoktatás is.
Nem elég azonban az előnyben részesítés követelményeit a jog eszközeivel meghatározni, hanem azok tényleges érvényesülésének feltételeit is biztosítani kell a jogalkalmazó szervek részéről. A vizsgálat a fogyatékossággal élő hallgatók felsőoktatásban való jogainak érvényesülésével összefüggésben számos ellentmondásra mutatott rá. Az egyes felsőoktatási intézmények, vagy egyes esetekben az intézményeken belül a karok egymástól jelentősen eltérő joggyakorlata egyrészt visszavezethető arra, hogy az intézmények nem vagy nem teljesen a jogszabályokban foglaltaknak megfelelően alakították ki eljárásrendjüket, illetve a fogyatékossággal élők jogainak biztosítása egy-egy a felsőoktatási intézmény tekintetében nem egységes szemlélettel, eljárásrenddel jött létre. A felsőoktatási intézmények nem egységes joggyakorlata egyben a nem egyértelmű vagy hiányos jogi szabályozásra is enged következtetni.

Intézkedéseim
A jelentésemben feltárt, alapvető jogokkal összefüggő visszásságok jövőbeni elkerülése, illetve jövőbeni bekövetkezésük lehetőségének a megelőzése érdekében, 
1/ az Ajbt. 37. §-a alapján felkérem az emberi erőforrások miniszterét, hogy a nemzeti felsőoktatásra vonatkozó jogszabályok módosításával  
–	teremtse meg a felsőoktatásra vonatkozó jogszabályokban a fogyatékossággal élő hallgató fogalmának az ENSZ Egyezménnyel összhangban történő használatát;
–	tegye egyértelművé és kiszámíthatóvá e hallgatókat megillető kedvezmények és mentességek igénybevételének a lehetőségét, az elbírálásának módját mind az alap-, mind a mester-, mind a doktorképzés területein.
2/ az Ajbt. 32. §-a alapján kezdeményezem a felsőoktatási intézmények vezetőinél, hogy:
–	összhangban a felsőoktatásra vonatkozó jogszabályokkal, intézményi szinten teremtsék meg a fogyatékossággal élő hallgatók egységes regisztrációját, nyilvántartását és vizsgálják felül az intézményi fogyatékosügyi koordinátor munkajogi státuszára vonatkozó szabályzataikat;
−	biztosítsák a megfelelő foglalkoztatási körülményeket, továbbá elérhetőségeiket a tanulmányi tájékoztatókban tegyék közzé, 
–	a fogyatékossággal élő hallgatókat megillető kedvezmények érvényesülése érdekében – a hatályos nemzeti felsőoktatásra vonatkozó jogszabályok alapján – vizsgálják felül és pontosítsák a kedvezmények elbírálásának rendjével, az elfogadható igazolásokkal kapcsolatos intézményi szabályzataikat;
–	a felsőoktatási intézményekben a hatályos jogszabályoknak és az intézményi szabályzatokban foglaltaknak megfelelően egységesen járjanak el a mentességek és a kedvezmények elbírálása tekintetében, valamint a záróvizsgát követően benyújtott, és a doktori képzésre jelentkezők mentességre vonatkozó kérelmeinek érdemi elbírálása során a jelentésemben meghatározott szempontok figyelembe vételével járjanak el.

Budapest, 2012. december 

Prof. Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: Lábjegyzet
1 Ftv. 68.§ (5) bekezdés b) pont
2 DE doktori szabályzat 16. § (2) bekezdés
3 DE doktori szabályzat 4.§ (4) bekezdés
4 EDSZ 9/6. sz. mellékletének 9.§ (2) bekezdése
5 335/2009. (XII. 29.) Korm. rendelet az összevont adóalap adóját csökkentő kedvezmény igénybevétele szempontjából súlyos fogyatékosságnak minősülő betegségekről
6 Az egyes rendvédelmi szervek hivatásos állományú tagjai egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasságáról, közalkalmazottai és köztisztviselői munkaköri egészségi alkalmasságáról, a szolgálat-, illetve keresőképtelenség megállapításáról, valamint az egészségügyi alapellátásról szóló 57/2009. (X. 30.) IRM-ÖM- PTNM együttes rendelet, továbbá a hivatásos és szerződéses katonai szolgálatra, valamint a katonai oktatási intézményi tanulmányokra való egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasság elbírálásáról, továbbá az egészségügyi szabadság, a szolgálatmentesség és a csökkentett napi szolgálati idő engedélyezésének szabályairól szóló 7/2006. (III.21.) HM rendelet
7 A kölcsönözhető eszközök listája: hordozható számítógép JAWS-zal, digitális diktafon; Opál, Aukey és Eye-Q hordozható videonagyítók; távcsövek; adó-vevő készülék (My Link); braille írógépek; hosszú botok; elektromos kerekesszék (Vogue)
8 képernyőolvasó szoftver; szkenner; Braille nyomtató; olvasó TV-vel és Poet Compact felolvasó készülékkel
9 személyi számítógépek és tartozékok; web-kamerák, fejhallgatók; dönthető tetejű asztal; Smart Board iuteraktív tábla; olvasótévé; Plustek OpticBook Omnipage szoftverrel; Focus 40 cellás Braille-kijelző; Expert Mouse Trackball; Text Help Read aud Write program; Poet Compact felolvasó készülék angol szoftverrel; nyelvtanulást segítő szoftverek; tollszkenner; nyelvkönyvek, szótárak cd-melléklettel; speciális olvasólámpa; olvasótábla; laptopok; videokamera; digitális fényképezőgép; Emprint Spotdot Braille-nyomtató;digitális diktafonok; domborító gép; német szövegfelismerő szoftver; erősítő telefontekercses hallókészülékhez; hangoskönyvek, cd, dvd; pendrive; Mano és Eye-Q kézi nagyító; kerekesszék; AMX VGA olvasókészülék; Sound Field erősítő rendszer; szótárak; Jaws for Windows 11.0 
10 A labor felszereltsége; multimédiás asztali számítógép, beszélő (képernyőolvasó) programmal (Jaws for Windows), internet kapcsolattal; braille-írógép, hagyományos pontíráshoz; beszélő számítógéphez csatlakoztatott Braille nyomtató; a beszélő számítógéphez csatlakoztatott könyvszkenner, lapolvasó program és karakterfelismerő program; dombornyomtató; a kerekesszékes diákok részére vezeték nélküli billentyűzettel és egérrel ellátott asztali számítógép
11 diktafon; hordozható hangrendszer; közös eseményekre terembe beszerelhető, mobil dinamikus hangerősítő rendszer; hordozható, kamerával ellátott videó nagyító; a gyengénlátó tanulókat segítő négy darab képernyőnagyító program; egy darab hordozható kézi nagyító; a vak tanulókat segítő négy darab képernyőolvasó program; számítógéphez csatlakoztatott könyvszkenner, lapolvasó program és karakterfelismerő program; képernyőnagyító programmal is használható könyvtári gép; két darab TOPAZ asztali nagyító; kerekesszékkel is megközelíthető asztal
12 braille szkenner; fülhallgató; képernyő nagyító program; nagyító A karon a következő technikai eszközök állnak rendelkezésre: digitális diktafonok; video-nagyító; kézi olvasókészülék nagyítóval; dombornyomtató; Soundfield erősítőrendszer; Maylink rendszer vevővel, fejhallgatóval; Jaws for windows képernyőolvasó; rádiós frekvenciás vevő indukciós hurokkal; laptop; hangkazetta
13 digitális diktafon,video nagyító, kézi olvasókészülék nagyítóval, dombornyomtató, Soundfield erősítőrendszer, Maylink rendszer veővel, fejhallgatóval, képernyőolvasó, rádiófrekvenciás vevőindukciós hurokkal, laptop, hangkazetta, flopyk
14 Állam- és Jogtudományi Kar
15 Bölcsészettudományi Kar
16 Gyermeknevelési és Felnőttképzési Kar
17 Informatikai Kar
18 Közgazdaság- és Gazdaságtudományi Kar
19 Műszaki Kar
20 Természettudományi és Technológiai Kar
21 Zeneművészeti Kar
22 Debreceni Egyetem Orvos- és Egészségtudományi Centrum 
23 Gazdaságtudományi- és Vidékfejlesztési Kar
24 Mezőgazdaság-, Élelmiszertudományi és Környezetgazdálkodási Kar
25 Egy mozgáskorlátozott hallgató a testnevelés tanítás módszertana tárgy alól kapott felmentést, helyette azonos kreditértékben másik tárgyat vett fel. Egy másik mozgáskorlátozott hallgató a testnevelés tárgy alól kapott felmentést. Egy látássérült hallgató a testnevelés tárgy látogatása alól kapott teljes mentességet, mivel látássérülése miatt ún. veszélyeztetett látású. A kari HOK szociális támogatásával egy 15 alkalmas uszodabérletet vásárolt a hallgató, mivel az úszás nem veszélyezteti a retináját és így a rendszeres testmozgása is biztosított volt. A hallgató a testnevelés tanárnak a szemeszter végén bemutatta a lepecsételt bérletet és megkapta az aláírást. Két másik látássérült hallgató veszélyeztetett látása miatt a testnevelés tárgy látogatása alól kapott teljes mentességet, mindketten jóga órákra jártak és 15 alkalomról hoztak igazolást, amit a testnevelő tanárnak bemutattak, megkapták az aláírást. Egy vak hallgató a vizuális kultúra tárgy teljesítése alól kért és kapott teljes mentességet, helyette a zenei kultúra tárgyat vette fel.
26 Mozgásszervi fogyatékossággal élő hallgató írásbeli nyelvvizsga alóli felmentést kért. Diszlexia, beszéd- és mozgászavar fogyatékossággal élő hallgató nyelvvizsga alóli teljes felmentést kért. Tartósan beteg hallgató az egyharmadot meghaladó távollét esetén a jegyadás megtagadására vonatkozó rendelkezés alóli felmentést kért. Látássérülés (vakság) fogyatékossággal élő hallgató egy harmadik egybefüggő félév halasztását kérte a doktori képzésben. Mozgásszervi és hallássérült fogyatékos hallgató az egyharmadot meghaladó távollét esetén a jegyadás megtagadására vonatkozó rendelkezés alóli felmentést kért. Diszlexiás hallgató írásbeli nyelvvizsga alóli felmentést kért. Mozgásszervi (a beszédszerveket is érintő) fogyatékossággal élő hallgató nyelvvizsga alóli teljes felmentést kért.
27 Egy mozgássérült hallgató részleges felmentése a zárthelyik alól, számonkérése szóban történt, az előadások látogatása alóli felmentés. Egy vak hallgató vizuális jellegű tárgyak alóli felmentést kapott, az ismeretekről szóban történt számonkérés, emellett angol nyelvtanulás alól felmentést kapott. Öt diszlexiás hallgató közül 1 fő teljes felmentést kapott az angol nyelvtanulás alól, azt követően, hogy a szaktanári és fogyatékosügyi koordinátor szakmai döntését megfellebbezte. 4 fő számára – a szakértői vélemények és a középiskolai nyelvtanulási előélet alapján – a könnyített nyelvtanulást engedélyezett a kar, amely az Írott nyelvtanulás alóli teljes felmentést, valamint könnyített beszélt nyelvtanulást, számonkérést tett lehetővé.
28 az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény, az egészségügyi tevékenység végzésének egyes kérdéseiről szóló 2003. évi LXXXIV. törvény, egészségügyi tevékenység végzéséhez szükséges egészségi alkalmasság vizsgálatáról és minősítéséről szóló 40/2004. (IV. 26.) ESzCsM rendelet
29 35/1995. (VI. 2.) AB határozat
30 Új Ftv. 43. § (1) bekezdés
31 Régi Ftv. 61. § (1) bekezdése 
32 Új Ftv. 110. § 9-11. pontjai
33 Régi Ftv. 147. § 8. pont, új Ftv. 108. § 6. pont
34 AJB 1152/2012. számú jelentés
35 Fot. Vhr. 20. § (2) bekezdés b) pont
36 Fot. Vhr. 20. § (3) bekezdés
37 Új Ftv. 49. § (8) bekezdés
38 Új Ftv. 47. § (4) bekezdése
39 Ftv. Vhr. 20. § (1) – (2) bekezdései
40 Új Ftv.49. § (8) bekezdés
41 a régi Ftv. 68. (5) bekezdés b) pont
42 Új Ftv. 59. § (1) bekezdés d) pont
43 Új Ftv. 16. § (1) bekezdés
44 Új Ftv. 52. § (2) bekezdés
45 Új Ftv. 52. § (4) bekezdés
46 AJB-2235/2011. számú ügy
47 AJB-2235/2011. számú ügy
48 Ftv. Vhr. 20. § (2) bekezdés
49 A régi Ftv. 2. § h) bekezdése
50 Vö. 650/B/1991. AB. határozat
51 Vö. 422/B/1991. AB. határozat