Az alapvető jogok biztosának
Jelentése
az AJB-2619/2012. számú ügyben

Előadók: dr. Kozicz Ágnes
dr. Ottrok Viktória
Az eljárás megindítása
A 2012. évben indított „A Munka Méltósága” című munkajogi projekt keretében – számos egyéb kérdés mellett – a fiatalok foglalkoztatási helyzetét is vizsgálom.
A munkanélküliség aránya az elmúlt években az Európai Unió aktív népességének 10 és 11 százaléka között stagnált, a társadalom egyes csoportjai azonban jobban ki vannak téve a munkanélküliség veszélyének: ilyenek a nők, a fiatalok, a fogyatékosok és azok, akiket szociális nehézségek gátolnak a munkavállalásban. Az Európai Unióban a 15 és 24 év közötti fiatalok közül kb. minden ötödik hivatalosan munkanélküli. Ez a 22 százalék majdnem csaknem a kétszerese az egyébként is magas, 11 százalékos európai munkanélküliségi mutatónak. Magyarországon 2011 novemberében 78.000 fiatal munkanélkülit tartott számon a statisztika, a hazai ifjúsági munkanélküliségi ráta 25,9% volt.1
A projekt keretében a fiatalok (15-24 éves korosztály) legális foglalkoztatási – munkavállalási lehetőségeit, valamint a munkaerőpiacon történő elhelyezkedési esélyeiket is – vizsgáltam. A vizsgálat kitért arra is, van-e lehetőség/mód az oktatás és a foglalkoztatás összekapcsolására, azaz arra, hogy az egyetemista ne csak szakképzettséget nem igénylő munkát végezhessen (pl:„borítékoljon”), hanem olyan munkahelyen dolgozhasson, amely megfelel annak a szakiránynak, amelyen tanul.
A vizsgálat kitért a fiatalok foglalkoztatásának jogszabályi hátterére, illetve a vonatkozó gyakorlatra. Fontosnak tartottam azt is megvizsgálni, hogy a jövőben milyen intézkedések várhatók a fiatalok munkavállalásának elősegítését illetően, tekintettel arra, hogy az oktatási rendszer átalakításával, és a munka-erőpiaci helyzet átrendeződésével a fiatalok egyre fiatalabb korban kerülnek kapcsolatba a munka világával.
A fentiekre tekintettel az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (Ajbt.) 18. § (4) bekezdése alapján hivatalból átfogó vizsgálatot indítottam. A vizsgálat során az Ajbt. 21. §-a alapján tájékoztatást kértem az Emberi Erőforrások Minisztériumától, Nemzetgazdasági Minisztériumtól, a Nemzeti Munkaügyi Hivataltól, az Egyenlő Bánásmód Hatóságtól, valamennyi állami fenntartású felsőoktatási intézménytől, Hallgatói Önkormányzatok Országos Konferenciájának elnökétől, a Munkaadók és Gyáriparosok Országos Szövetségétől, a Magyar Kereskedelmi és Iparkamarától, Magyarországi Szülők Országos Egyesületétől.

Érintett alkotmányos jogok és alapelvek
–	A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye és a tisztességes eljáráshoz való jog (Alaptörvény B) cikk (1) bekezdés: „Magyarország független, demokratikus jogállam.”)
–	A nemzetközi jogi kötelezettségek és a belső jog összhangja (Alaptörvény Q) cikk: 
(2) Magyarország nemzetközi jogi kötelezettségeinek teljesítése érdekében biztosítja a nemzetközi jog és a magyar jog összhangját.
(3) Magyarország elfogadja a nemzetközi jog általánosan elismert szabályait. A nemzetközi jog más forrásai jogszabályban történő kihirdetésükkel válnak a magyar jogrendszer részévé.)
–	Hátrányos megkülönböztetés tilalma (Alaptörvény XV. cikk (1)-(2)-(5) bekezdés: 
(1) A törvény előtt mindenki egyenlő. Minden ember jogképes. 
(2) Magyarország az alapvető jogokat mindenkinek bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, fogyatékosság, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül biztosítja.
(5) Magyarország külön intézkedésekkel védi a gyermekeket, a nőket, az időseket és a fogyatékkal élőket.)
–	A munka szabad megválasztásához való jog (Alaptörvény XII. cikk: 
(1) Mindenkinek joga van a munka és a foglalkozás szabad megválasztásához, valamint a vállalkozáshoz. Képességeinek és lehetőségeinek megfelelő munkavégzéssel mindenki köteles hozzájárulni a közösség gyarapodásához.
(2) Magyarország törekszik megteremteni annak feltételeit, hogy minden munkaképes ember, aki dolgozni akar, dolgozhasson.)

Alkalmazott jogszabályok
–	a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény (Tbj.)
–	a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (Tny.)
–	az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (Art.)
–	a pályakezdő fiatalok, az ötven év feletti munkanélküliek, valamint a gyermek gondozását, illetve a családtag ápolását követően munkát keresők foglalkoztatásának elősegítéséről, továbbá az ösztöndíjas foglalkoztatásról szóló 2004. évi CXXIII. törvény
–	a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény (Ftv.)
–	a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. évi CLV. törvény (Szht.)
–	a szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény (Szt.)
–	a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény (Nftv.)
–	a Munka Törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (Mt.)
–	a felsőoktatási alap- és mesterképzésről, valamint a szakindítás eljárási rendjéről szóló 289/2005. (XII. 22.) Korm. rendelet   
–	a szakiskolai tanulmányi ösztöndíjról szóló 328/2009. (XII. 29.) Korm. rendelet
–	a Nemzeti Foglalkoztatási Alap képzési alaprészéből a Kormány egyedi döntésével nyújtható támogatások részletes szabályairól szóló 149/2012. (VII. 6.) Korm. rendelet
–	az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzék módosításának eljárásrendjéről szóló 150/2012. (VII. 6.) Korm. rendelet
–	az alap- és mesterképzési szakok képzési és kimeneti követelményeiről szóló 15/2006. (IV. 3.) OM rendelet

A megállapított tényállás
A Nemzeti Munkaügyi Hivatal főigazgatójához, valamint a munkaügyi és munkavédelmi felügyelőségekhez a következő kérdéseket intéztem:
–	A hatályos jogszabályi környezet miként biztosítja az elméleti és a gyakorlati képzések összehangolását a felsőoktatásban résztvevők számára? 
–	Milyen támogatások állnak a gyakorlati helyet biztosító munkáltatók rendelkezésére?
–	Van-e kiépített nyilvántartási rendszere – a fogyatékossággal élőket foglalkoztató akkreditált munkáltatókhoz hasonlóan – a gyakorlati helyet biztosító munkáltatóknak?
–	Véleménye szerint a jelenlegi szabályozás alapján folyó elméleti és gyakorlati képzés eredményesen felkészíti-e a – mind a közép-, mind a felsőfokú végzettséggel rendelkező – fiatal munkavállalókat a munkaerőpiacon való helytállásra?
–	A jelenlegi szabályozás, illetve annak gyakorlati megvalósulása mennyiben nehezíti meg a fiatalok munkakeresését, munkába állását?
–	Álláspontja szerint a START kedvezmények rendszere milyen hatékonysággal szolgálja a fiatalok elhelyezkedési esélyeit? Az elmúlt három évben hány pályakezdő fiatal vette igénybe a START kártyát?
–	Folytatnak-e a felméréseket annak érdekében, hogy az elméleti és a gyakorlati képzést a munkaerőpiac igényeihez igazítsák?
–	Milyen szempontok figyelembe vételével történik az Országos Képzési Jegyzék összeállítása? Milyen vizsgálatokat folytatnak annak érdekében, hogy a hiányszakmákat felmérjék?
–	Jelenleg hány pályakezdőként regisztrált fiatal szerepel álláskeresőként a nyilvántartásukban?
–	Milyen munkaerő-piaci szolgáltatásokat nyújtanak a munkaügyi központok a hozzájuk forduló fiatal álláskeresők számára?
–	Milyen nyomon követési rendszert dolgoztak ki annak felmérésére, hogy a munkaügyi központok szolgáltatásait igénybevevő fiatal álláskeresők milyen eredménnyel helyezkedtek el a munkaerőpiacon?

Az állami felsőoktatási intézményeknek a következő kérdéseket tettem fel:
–	A hatályos jogszabályi környezet – megítélése szerint – miként biztosítja az elméleti és a gyakorlati képzések összehangolását a felsőoktatásban résztvevők számára? 
–	Véleménye szerint a felsőoktatási intézmények által szervezett állásbörzék milyen eredménnyel segítik a fiatalok munkaerőpiacon való elhelyezkedését?
–	Állásbörzék szervezésén kívül milyen eszközök, lehetőségek állnak a felsőoktatási intézmény rendelkezésére a fiatalok elhelyezkedésének támogatására, segítésére?
–	Amennyiben az intézményben duális (elméleti és gyakorlati oktatáson alapuló) képzés folyik, tapasztalatai szerint mennyire hatékony ez a képzési rendszer?
–	Milyen nyomon követési rendszert dolgoztak ki annak felmérésére, hogy duális képzésben részt vevő fiatalok milyen eredménnyel helyezkedtek el a munkaerőpiacon?
–	Érkezett-e Önhöz megkeresés a munkaadói oldalról ösztöndíjprogramok szervezésére?
–	Tapasztalatai szerint milyen arányban helyezkednek el a tanulmányaikat befejező hallgatók a tanulmányi évek alatt gyakorlatot biztosító munkáltatónál?

A válaszok egyes kérdésekre adott rövid tartalmát összegezve, az egyes pontoknál részletezem.
1. Az elméleti és a gyakorlati képzések összehangolása a felsőoktatásban résztvevők számára – a hatályos jogszabályi környezet
A nemzetgazdasági miniszternek címzett megkeresésemre a foglalkoztatáspolitikáért felelős államtitkár adott választ. Levelében a kérdés kapcsán arról tájékoztatott, tekintettel arra, hogy a megkeresésemben feltett kérdések közül több a felsőoktatást is érinti, illetőleg az első kérdés kifejezetten a felsőoktatásra irányul, a felsőoktatásért felelős helyettes államtitkár a szakterületét érintő kérdésekben saját hatáskörben, külön válaszol. Tekintettel erre, a foglalkoztatáspolitikáért felelős államtitkár kizárólag a középfokú szakképzésre vonatkozóan tudott tájékoztatást adni.
Az emberi erőforrások minisztere válaszában a következőkről tájékoztatott. A felsőoktatás képzés rendszere az alap- és mesterképzést, a felsőfokú szakképzést, a szakirányú továbbképzést, valamint a doktori képzést foglalja magába. Az egyes képzések elméleti és gyakorlati elemekből tevődnek össze. A gyakorlati képzésre, valamint a gyakorlati képzés részeként szervezett szakmai gyakorlatra irányadó rendelkezéseket, szabályokat a képzési és kimeneti követelmények, továbbá a felsőfokú szakképzésben a szakképzési program, illetve a szakok tanterve tartalmazza. Szakterületenként és képzési szintenként az egyes képzési programokban eltérő a szakmai gyakorlat aránya.
A 2012. szeptember 1-jéig hatályos Ftv. a ciklusokra osztott képzési rendszerben az alapképzések között külön rendelkezett a gyakorlatigényes alapképzésről, amely az első képzési ciklusban féléves szakmai gyakorlat elvégzését követelte meg. Ez a képzési forma a korábbi főiskolai szintű képzés hagyományaira építve már kialakult gyakorlati tereppel rendelkezik (például tangazdaság, tanszálloda). A képzők közvetlen „megrendelés” alapján alakítják tananyagaikat (például pénzügyi, adó szakemberek vagy szociális szakemberek képzése).
Az Nftv. új képzésként határozta meg a felsőoktatási szakképzést, amely rövidciklusú, felsőfokú végzettséget nem adó képzésként épül a képzési rendszerbe. A magyar képzési rendszer sajátos képzési formája a felsőfokú végzettségi szintre épülő szakirányú továbbképzés, amely a munkaerő-piaci igények változásaihoz igazodva, intézményi hatáskörben létesülő képzési programokkal tud hozzájárulni adott szakterületen a szakemberképzés feladataihoz. A Nftv-ben meghatározottak szerint a felsőoktatási szakképzés rövid ciklusú, kizárólag a felsőoktatási képzési rendszer szakképzéseként, a korábban az OKJ-ban szereplő felsőfokú szakképzés helyét veszi át. A felsőoktatási szakképzés újrafogalmazásának az elsődleges célja az volt, hogy növekedjék a magasan képzett szakemberek száma a még rugalmasabb tanulási utak felkínálásával, és hatékonyabbá váljanak az elméletigényes, gyakorlatorientált képzések, a felsőoktatás és a gazdaság szoros együttműködésével a gyakorlati képzés terén. Az új képzési forma a gazdaság magasan képzett szakemberigényének kielégítését szolgálja, felkészíti a hallgatót a munkaerő-piacra való kilépésre, de nem zárja be az alapképzésben történő továbbtanulás kapuját sem.
Azon képzési formák esetén (gyakorlat igényes alapképzés, felsőoktatási szakképzés), ahol a szakmai törekvés a képzés részeként a gyakorlat szervezése, az oktatáspolitika céljai a következőekben foglalhatóak össze: 
–	a szakmai gyakorlatban részt vevők minőségi partnerségének megteremtése, 
–	jogszabály alapján a gyakorló helyek működési engedélyhez kötött nyilvántartása, 
–	a felsőoktatási szakképzésben a gyakorlóhelyek minősítésében a felsőoktatási intézmények együttműködésének erősítése a gazdasági kamarával és a területi szakmai kamarákkal.
A szakmai gyakorlat része a képzésnek és a szakmai gyakorlat általában intézményen kívüli terepen folyik (a gyakorlati képzés jellege miatt ilyennek tekintendő az intézmény által fenntartott gyakorló hely vagy a gyakorlóiskolai rendszer is). A felsőoktatási szakképzésről és a felsőoktatási képzéshez kapcsolódó szakmai gyakorlat egyes kérdéseiről szóló, közigazgatási egyeztetésre váró rendelet tervezet szabályozná valamennyi képzést érintően a szakmai gyakorlat célját valamint a szakmai gyakorlat meghatározását. Mind a két törvény szabályozása védi a hallgatót a szakmai gyakorlat alatt végzett hallgatói munka során.
Az Ftv. és az Nftv. alapján is a hallgató a hallgatói munkaszerződés keretében létrejött munkaviszonya alapján a Tbj. 5. §-ának a) pontja szerint biztosítottnak minősül. A hallgatói munkaszerződés alapján létrejövő munkaviszony azonban annyiban speciális a Munka Törvénykönyvében szabályozott munkaszerződés alapján létrejövő munkaviszonyhoz képest, hogy az Nftv. kötelező jelleggel határozza meg a 6 hét időtartamot elérő egybefüggő gyakorlat esetére a hallgató díjazását, valamint annak mértékét. A 6 hét időtartamot elérő egybefüggő gyakorlat esetén a hallgatót díjazásának mértéke legalább hetente a kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) tizenöt százaléka. Eltérő megállapodás hiányában a díjat a szakmai gyakorlatot biztosító gyakorlóhely fizeti. 
Jelenleg – a hallgatói munkadíj és a munkaadó kedvezményezettségének megszűnése miatt – a munkáltató nem érdekelt ilyen összefüggő gyakorlat szervezésében. A gyakorlat ideje alatt olcsóbb munkaerőt jelent a hallgató, ugyanakkor keresik a munkáltatók annak lehetőségét, hogy ne kelljen a 6 hetet biztosítani és így munkadíjat fizetni. Az új szabályozás szerint nemcsak a gazdasági társaságoknak kell munkadíjat fizetni, hanem egyéb, így a közszféra munkáltatóinak is, amelyhez a fedezetet biztosítani kell, ha gyakorlóhelyként kívánja a felsőoktatás igénybe venni. 
A hallgató szempontjából fontos, hogy a munkaviszonnyal, mint biztosítással járó jogviszonnyal, valamint a járulékfizetéssel összefüggésben a Tny. 37. §-ának (1) bekezdése alapján, a szakmai gyakorlaton munkaviszonyban töltött idő szolgálati időnek számít, ha erre az időszakra előírt nyugdíjjárulékot a biztosítottól levonták.
A befejezett középfokú oktatásra (érettségire) épülő szakképzés Magyarországon 2012 szeptemberétől az alábbi formákban folyhat: 
–	a középfokú oktatási rendszer részeként, mint a befejezett középfokú tanulmányokat követő, döntően szakmai orientáltságú, az OKJ szerinti szakképesítést nyújtó képzés szakközépiskolákban, 
–	a felsőoktatás részeként, mint felsőfokú végzettséget még nem adó, rövid ciklusú képzés, felsőoktatási szakképzésként főiskolákon, egyetemeken. 

2. A jelenlegi elméleti és gyakorlati képzés eredményessége
A foglalkoztatáspolitikáért felelős államtitkár válaszában rögzítette, hogy Magyarországon a foglalkoztatási ráta a 15-64 éves népesség körében 2010. IV. negyedévében 56,5% volt, az Európai Unió tagállamai között a legalacsonyabb, 8,4 százalékponttal maradt el a 27 tagország átlagától. 
Az általános iskolában tanulók száma 20 év alatt 32,4%-kal csökkent. A trend napjainkban sem változik, évről-évre kevesebb gyermek lép be az általános iskolába. A demográfiai változásokat az iskolarendszer kapacitásai nem követték, ezért – amint azt az egyes iskolatípusokban tanulók számának alakulása igazolja – a képzési szerkezet torzult. A szakmunkástanulók száma rövid stagnálási időszakoktól eltekintve folyamatosan csökkent, míg a gimnáziumban és a felsőoktatásban tanulóké dinamikusan nőtt. 
Az elmúlt két évtizedben a szakképzés intézményrendszere és tartalma is folyamatosan változott, a reformok sorozata mégsem érte el célját. Az iskolarendszer kibocsátása szerkezetében és mennyiségében is egyre távolabb került a munkaerőpiac szakemberigényétől, ami a gazdálkodó szervezeteknél munkaerőhiányt, a pályakezdők esetében pedig munkanélküliséget eredményezett. A kétkezi munka leértékelődött, egyes ágazatokban (építőipar, gépipar) szakmunkáshiány alakult ki, miközben – a felnőttképzést is beleértve – egyre többen szereztek a munkaerőpiac által nem igényelt szakképesítést, vagy szakmai végzettség nélkül hagyták el az iskolarendszert. 
A magyar foglalkoztatási ráta egyrészt azért alacsony, mert a munkaképes korú népesség túlságosan nagy része alacsonyan iskolázott, ezért – akárcsak az Európai Unió országaiban – nehezen foglalkoztatható. Az eredmények azt is mutatják, hogy az alacsonyan iskolázott munkaerő foglalkoztatási esélyei Magyarországon lényegesen rosszabbak, mint az Európai Unió országaiban. Magyarországon valamennyi iskolázottsági kategóriában erős negatív hatás mutatható ki. Eszerint oktatási rendszerünk nemcsak az alsó szinten, hanem az oktatási hierarchia bármely pontján rosszabbul működik, mint a nemzetközi standard.
Mindezek a problémák szükségessé tették a szakképzés rendszerének jelenleg is folyamatban lévő, radikális átalakítását.
A szakképzési rendszer és a szakképzési hozzájárulási rendszer átalakításáról szóló koncepciót 2011. május 24-én fogadta el a Kormány, egyúttal döntött az új szakképzési törvény és új szakképzési hozzájárulási törvény megalkotásáról is. A koncepció rögzítette az átalakítás fő céljait és elemeit. A „Széll Kálmán Terv – Magyar Munka Terv” című dokumentum szintén tartalmazza a szakképzési koncepciónak a szakképzésre és szakképzési hozzájárulásra vonatkozó főbb elemeit, valamint a felnőttképzésre vonatkozó átalakítási elemeket is rögzíti. 
Az Szt.-t az Országgyűlés a 2011. december 19-i ülésnapon fogadta el, 2012. január 1-jén lépett hatályba, és a benne előírt változások fokozatosan lépnek életbe 2012-2013. években. Az új Szt. végrehajtási rendeleteinek többsége 2012-ben megjelenik, közülük elsőként az új OKJ-t kiadó kormányrendelet jelent meg.2 Az Országgyűlés elfogadta továbbá az Szht.-t, amely 2012. január 1. napján hatályba lépett. 
Összességében tehát az a speciális helyzet alakult ki, hogy a jelenlegi képzések a korábbi szabályozás alapján folynak még. Az új, kialakulóban lévő szabályozás alapján az első képzések pedig 2012 szeptemberében indulhatnak el. Ebből következően csak évekkel később jelennek meg az első szakmai vizsgák az iskolai rendszerben, ezért értékelni azt még nem lehetséges.
Az NMH főigazgatója a középfokú szakképzési rendszerrel kapcsolatban arról tájékoztatott, hogy annak jelentős átalakítása kezdődött meg 2006-ban az ún. moduláris szakképesítési rendszer kialakításával. Ennek lényege, hogy az addig osztatlan tartalmú és idejű képzések modulok alapján kompetenciák kialakítását célozzák meg. Ez az Európában is korszerűnek mondható szakképzési rendszer az elmúlt években az iskolai rendszerű szakképzésben is általánossá vált, és illeszkedik az Európai Unió által megfogalmazott életpályával kapcsolatos irányelvekhez. Az 1198/2011. (VI. 17.) Korm. határozattal elfogadott Szakképzés-fejlesztési koncepcióban foglaltak szerint a magyarországi szakképzés rendszerében – különösen a középfokú szakképesítések tekintetében – erőteljesen növelni kell a gyakorlati képzés súlyát, aminek érdekében a szakképzés-politika az ún. „duális képzés” megvalósítását és kiterjesztését a legfőbb prioritások között határozta meg. Ezen képzési forma lényeges eleme – a német szakképzési modellhez hasonlóan –, hogy a gyakorlati képzés a szakképesítések nagy részében gazdálkodó szervezeteknél, valós üzemi körülmények között folyik.
Az emberi erőforrások miniszterétől kapott tájékoztatás szerint összhangban a „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezéssel, a magyar felsőoktatás az átjárható és átlátható felsőoktatási rendszer megteremtésének igényével Ftv. alapján döntött a képzési szerkezet átalakításáról, a többciklusú képzési szerkezet oktatási rendszerbe illesztéséről. Az első képzési ciklus a tömegesedő felsőoktatásban a nagyobb hallgatói kör rövidebb idő alatt történő oklevélhez juttatását biztosítja. A kritikák ellenére az a tapasztalat, hogy a legtöbb szakterületen Magyarországon is van munkaerő-piaci üzenete az első képzési ciklusban szerzett szakképzettségnek, amely a második ciklusban tovább építhető, illetve specializálható.
A felsőoktatásban a munkáltatói igények alakulásáról a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara korábbi felmérése és elemzése, a Felsőoktatási Tervezési Testület jogelődje, a Felsőoktatási és Tudományos Tanács ehhez kapcsolódó jelentése adott visszajelzést, amely szerint a munkaerő-piacon a gyakorlatias, speciális szaktudást igénylő szakembereket keresik leginkább. A fiatal pályakezdőknél a munkatapasztalat, továbbá az idegennyelv-tudás hiánya jelenti az elhelyezkedésben a gondot. A felsőfokú végzettségi szintű szakképzettségek megszerzéséhez vezető képzésben a szakmai pályára való szocializációnak, a munkatapasztalat megszerzésének, az elméleti és gyakorlati felkészítés munkakörnyezetben történő összekapcsolásának, a munkahely és a munkafolyamatok megismerésének fontos szerepe van a képzésben. A szakmai gyakorlat megszerzése azonban több szereplős feladat. Az átalakult gazdasági környezetben, a nagyvállalati rendszer megszűnésével a szakmai gyakorlatot végző képzőhelyekkel való együttműködés kialakítása az egyik fontos feladat a képzés eredményességének és a végzők elhelyezkedésének segítésében.

3. A gyakorlati helyet biztosító munkáltatók rendelkezésére álló támogatások
A foglalkoztatáspolitikáért felelős államtitkár tájékoztatása szerint a gazdálkodó szervezetek kétféle módon vehetnek részt a gyakorlati képzésben, nappali rendszerű oktatásban az iskolai rendszerű szakképzésben: az iskola és a gazdálkodó szervezet között létrejövő együttműködési megállapodással jellemzően csak a gyakorlati képzés egy kisebb részét végzi a gazdálkodó szervezet, míg a tanuló és a gazdálkodó szervezet közötti tanulószerződés alapján a teljes gyakorlati képzést vállalnia kell a gazdálkodó szervezetnek. 
Az Szht. alapján a gyakorlati képzést folytató gazdálkodó szervezeteknek lehetőségük van a szakképzési hozzájárulási kötelezettségük terhére elszámolni a gyakorlati képzéssel kapcsolatban felmerült költségeket, azaz a befizetési kötelezettséget csökkenteni.
Az együttműködési megállapodás esetén csak a költségek elszámolására van lehetőség. Ha az Szht. és végrehajtási rendelete alapján a kötelezett elszámolható költsége meghaladja a befizetési kötelezettségét, úgy a különbözetet egy meghatározott mértékig vissza is igényelheti a Nemzeti Fejlesztési Alap képzési alaprészéből. 
A 2012. január 1. napján hatályba lépett új törvény több ponton jelentősen változtatott a korábbi rendszeren. A gyakorlati oktatásnak, a szakképzési hozzájárulás megfizetésére kötelezettek által elszámolható, illetve visszaigényelhető költségeire vonatkozóan valamennyi, iskolai rendszerben oktatható szakképesítésre az eddigi adminisztrációigényes, költségnemenkénti elszámolási mód helyett differenciált szakmacsoporthoz igazodó meghatározott kategóriák szerinti normatívát (Ft/fő/év) vezettek be.3 A tanulószerződéses tanulók után járó finanszírozás átlagos összege nem csökkent, a jelenlegi, szakmacsoportonkénti differenciált normatíva átlaga és egyben a számítás alapja 440 ezer Ft, ami megegyezik a korábbi évek átlagos elszámolási, visszaigénylési összegével. A hozzájárulási kötelezettség terhére ténylegesen elszámolható normatíva a szakmacsoportra meghatározott súlyszorzóval számítható ki. Ennek alapján a gyakorlat- és költségigényes szakmacsoportokban a tényleges normatíva lényegesen magasabb az alapnormatívánál, például a gépészeti szakmacsoport esetében 567 ezer Ft évente. 
Jelenleg előkészítés alatt áll – a rendszer finomítása és még igazságosabbá tétele érdekében – a szakmacsoportos normatíváról a szakmánkénti normatívára való áttérést és az alapnormatíva-emelést lehetővé tevő szabályozás-módosítás. 
A 2012. évre a gyakorlati képzés finanszírozására felhasználható előirányzott forrás (elszámolásra és visszaigénylésre összesen) mindösszesen 25,6 Mrd Ft, amelynek további emelése szükséges a szakképesítésenkénti normatíva bevezethetősége érdekében. 
Az Szt. értelmében 2013 januárjától a tanulószerződést kiterjesztik azon szakmákra is, amelyeknek a gyakorlati képzését jellemzően a szakképzési hozzájárulásra nem kötelezett munkáltatóknál lehet megszervezni (nonprofit szféra). Ezen munkáltatók ugyanolyan mértékű támogatásban részesülnek, mint amekkora a szakképzési hozzájárulásra kötelezett gyakorlati képzők által elszámolható és visszaigényelhető összeg. 
A Kormánynak lehetősége van az általa indokoltnak vélt esetekben egyedi döntéssel képzési támogatást nyújtani a gyakorlati képzéssel foglalkozó gazdálkodó szervezetek számára. A Nemzeti Foglalkoztatási Alap képzési alaprészéből a Kormány egyedi döntésével nyújtható támogatások részletes szabályairól szóló 149/2012. (VII. 6.) Korm. rendelet célja a magyarországi beruházásokhoz kapcsolódóan nyújtható képzési támogatások szakmai és pénzügyi szabályrendszerének megújítása, az egyértelmű szabályozás kialakítása, a támogatásról szóló döntési folyamat egyszerűsítése, illetve tanműhely létesítési és felszerelési támogatás bevezetéséhez szükséges részletszabályok kialakítása. 
Ezen kívül – szintén a Nemzeti Foglalkoztatási Alap (a továbbiakban: NFA) képzési alaprésze terhére – decentralizált támogatást is igényelhetnek a gyakorlati képzés feltételeinek fejlesztésére a gyakorlati képzésben részt vevő gazdálkodó szervezetek (évente több milliárd forint értékű forrást terveznek erre a célra).
Az NMH főigazgatója arról tájékoztatott, hogy kérelem alapján normatív támogatás, illetve nyilvános pályázatokon elnyerhető anyagi eszközök állnak a gyakorlati helyet biztosító, tanulószerződés kötésére jogosult szerv, szervezet rendelkezésére. Mindezek forrásait a gazdálkodó szervezetek által fizetett szakképzési hozzájárulás, illetve az NFA képzési alaprészéből biztosítják.
Az Szht. alapján a szakképzési hozzájárulás teljesítésének módja lehet: 
– a szakképző iskola tanulója és a hozzájárulás megfizetésére kötelezett között létrejött tanulószerződés alapján folytatott gyakorlati képzés – ideértve a szorgalmi idő befejezését követő összefüggő szakmai gyakorlatot is – szervezése; 
– a gyakorlatigényes alapképzési szak keretében folytatott gyakorlati képzés szervezése, amennyiben a gyakorlati képzésre a felsőoktatási intézmény és a hozzájárulásra kötelezett a felsőoktatásról szóló törvény alapján együttműködési megállapodást kötött. 
A gyakorlati helyet biztosító munkáltatók rendelkezésére az Szht. a további támogatásokat tartalmaz:
– a NFA képzési alaprészének (a továbbiakban: alaprész) éves költségvetési törvényben meghatározott „Szakképzési és felnőttképzési támogatások” elnevezésű eredeti kiadási előirányzata tartalmazza a hozzájárulásra nem kötelezett, az Szt. szerint tanulószerződés kötésére jogosult egyéb szerv, szervezet normatív támogatását szolgáló keretösszeget; 
– a Kormány döntése alapján – erre irányuló kérelem esetén – támogatás nyújtható olyan tanműhely létesítéséhez, amelyben a hozzájárulás megfizetésére kötelezett az iskolai rendszerű szakképzés keretében gyakorlati képzés folytatását tervezi, továbbá támogatás adható a tanműhelyben folytatott gyakorlati képzés tárgyi feltételeinek fejlesztésére irányuló beruházáshoz, valamint a vagyoni értékű jogok közé sorolható szoftver felhasználási jogának a megszerzéséhez, és a szellemi jogvédelem alatt álló szoftvertermék beszerzéséhez;
– az alaprész pénzeszközeiből – központi keretből és a decentralizált keretből – nyilvános pályázat alapján támogatás nyújtható az Szht-ben meghatározott tanulószerződés kötésére jogosult szerv, szervezet részére, az általa kötött tanulószerződés alapján folytatott gyakorlati képzés tárgyi feltételeinek a fejlesztésére. Az iskolai rendszerű képzéssel összefüggésben támogatható a tanulószerződéssel a hozzájárulás megfizetésére kötelezettnél folyó gyakorlati képzés azon tanulók esetében, akiknek a térségi integrált szakképző központ iskolai rendszerű szakképzést folytató intézményeiben folyik az elméleti képzése.

4. A gyakorlati helyet biztosító munkáltatók nyilvántartási rendszere 
A foglalkoztatáspolitikáért felelős államtitkár tájékoztatása szerint a középfokú, iskolai rendszerű szakképzésben ilyen nyilvántartás a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara (MKIK) által működtetett „Internet alapú Szakképzési Integrált Információs Rendszer” (ISZIIR). A rendszer kialakításának célja a területi kamarák szakképzéssel kapcsolatos számítógépes nyilvántartásainak egységes információs szerkezetbe való foglalása volt, amely így lehetővé teszi a szakképzéssel összefüggő elemzések gazdagabb és mélyebb szintű elvégzését.
Az ISZIIR az alábbi szereplőkről tartalmaz információt: tanulók, oktatók, iskolák, vállalkozások, kamarai szakértők, tanácsadók, érdekképviseletek, vizsgaelnökök, vizsgatagok, vizsgaszervezők. Emellett a rendszer a következő eseményeket tartja nyilván: tanulószerződések, hallgatói szerződések, szintvizsgák, záróvizsgák, továbbképzések, akkreditációk, ellenőrzések, mestervizsgák.
2012. szeptember 1-jétől bővült az MKIK Szt.-ben meghatározott nyilvántartási kötelezettsége is. A nyilvántartásba vételt az Szt. hatályos rendelkezései szerint hatósági eljárás előzi meg a gazdasági kamara részéről, amely alapján közhiteles, hatósági nyilvántartás (a gyakorlati képzés folytatására jogosult szervezetek nyilvántartása) készül a gyakorlati képzésre jogosult gazdálkodó szervezetekről. 
Ezen túl a gazdasági kamarának törvényi kötelezettsége van nyilvántartani és ellenjegyezni a külső (iskolán kívüli) képzőhelyekkel kötött szerződéseket – mind az együttműködési megállapodásokat, mind a tanulószerződéseket.
Az NMH főigazgatója arról tájékoztatott, hogy a gyakorlati helyet biztosító munkáltatók nyilvántartási rendszerét a területileg illetékes gazdasági kamarák vezetik. Tanulószerződés csak a nyilvántartásban szereplő munkáltatókkal köthető.
5. A gyakorlati képzési rendszer hatékonyabbá tételét célzó fejlesztő jellegű változtatások
A foglalkoztatáspolitikáért felelős államtitkár az adott kérdésre az Szt.-ben meghatározott változásokat részletezte, amelyek közül a gyakorlati képzést érintő legfontosabb elemek a következők:
– A hároméves szakiskolai szakképzés bevezetése, valamint a szakközépiskolák átalakuló funkciójának rögzítése, amely szerint az érettségivel együtt munkakör betöltésére jogosító szakmai érettségit is szereznek a fiatalok. Szakmai elméleti és szakmai gyakorlati képzés folyik kötelezően minden szakképző iskolában már az első évfolyamtól. 
– Az Országis Képzési Jegyzék (a továbbiakban: OKJ), a szakmai és vizsgakövetelmények átdolgozása kereteinek megteremtése a korszerűbb tartalmi képzés érdekében. Az Szt. egységes, kötelező kerettantervek kidolgozását írja elő a szakiskolák és a szakközépiskolák szakmai képzési szakaszaira, valamint a gyakorlati képzés egységes megvalósítására. A tanulószerződés keretében folytatott gyakorlati képzés is az egységes és kötelező szakképzési kerettantervek szerint zajlik majd.
– Az új szabályozás szerint a tanulószerződés esetén a szakmai vizsgára történő felkészítés gyakorlati részének felelőse a gazdálkodó, nem pedig az iskola. A hatósági nyilvántartás alkalmazása átláthatóbbá teszi a rendszert, ebben fontos szerep jut a gazdasági kamaráknak. A tanulószerződést kiterjesztik azon szakmákra is, amelyeknek a gyakorlati képzését jellemzően a szakképzési hozzájárulásra nem kötelezett munkáltatóknál lehet megszervezni. 
– Erősíti a duális rendszeren (azaz az iskola és a vállalkozások közös feladatvállalásán) alapuló gyakorlati képzést, a gyakorlati képzés szakértők általi ellenőrzését, minőségének javítását. Komplex szakmai és törvényességi ellenőrzési rendszert rögzít a szakképzés egészére. 
– Jelentősen kiterjeszti a gazdasági kamara szakmai és hatósági feladatait a szakképzésben.

Az Szht. legfontosabb, a gyakorlati képzési rendszert érintő elemei: 
– Az új szabályozás megteremti annak lehetőségét, hogy a Nemzeti Adó- és Vámhivatal a hozzájárulásokat, illetve a bevallásokat egységesen kezelje és szedje be, így kiszűrhetők a jogosulatlan elszámolások. A befizetett hozzájárulásoknak az NFA-ba befolyt teljes összegét pedig szak- és felnőttképzés támogatására fordítják.
– A gyakorlati oktatásnak a szakképzési hozzájárulásra kötelezettek által elszámolható, illetve visszaigényelhető költségeire vonatkozóan valamennyi, iskolai rendszerben oktatható szakképesítésre az eddigi adminisztrációigényes, költségnemenkénti elszámolási mód helyett differenciált, szakmacsoporthoz igazodó meghatározott kategóriák szerinti normatíva (Ft/fő/év) vezetnek be a szakképzési hozzájárulásra kötelezettek részére. Ez az elszámolásnál, visszaigénylésnél érvényesíthető. 
– Megszűnt a közvetlenül a szakképző iskoláknak nyújtott fejlesztési támogatás rendszere, a felszabaduló forrással a decentralizáltan odaítélhető, továbbá a tanműhelyek fejlesztésére fordítható támogatási keretek emelkednek. 
A gyakorlati képzés fejlesztését, szakmai színvonalának növelését szolgálja továbbá, hogy a külső képzőhelyek szakoktatói esetében kötelezővé vált a mestervizsga megszerzése, amelyhez uniós forrásból hamarosan támogatás is elérhetővé válik, illetve a továbbképzési támogatások az iskolai gyakorlati oktatók számára is hozzáférhetők lesznek

6. Az Európai Uniós források kihasználtsága 
A foglalkoztatáspolitikáért felelős államtitkár tájékoztatása szerint számos konkrét hazai intézkedés célozza a fiataloknak az oktatásból a munkaerőpiacra történő átmenetének elősegítését uniós források felhasználásával. Az aktív munkaerő-piaci eszközök, a képzési programok egyik kiemelt célcsoportja a pályakezdők, különösen az alacsony iskolai végzettségűek, illetve a szakképzetlenek. 2011 májusa és decembere között a hátrányos helyzetűek foglalkoztatását elősegítő aktív munkaerő-piaci programokba közel 7 ezer fiatalt vontak be (ebből 28% tartozott a konkrét célcsoportba), akik nyílt munkaerőpiacra történő belépésüket elősegítő, személyre szabott, komplex munkaerőpiaci szolgáltatásokban, támogatásokban részesültek. 
2012. január 1-jétől – ESZA társfinanszírozással – elindult a START Bónusz program, amelynek keretében a legalább 3 hónapja folyamatosan nyilvántartott álláskeresők – beleértve a 3 hónapja álláskeresőként regisztrált fiatalokat is – foglalkoztatása esetén a munkáltatók a foglalkoztatás első évében 27%-os szociális hozzájárulási adó-kedvezményben részesülhetnek. A kedvezményt a minimálbér másfélszeresének megfelelő összeghatárig lehet érvényesíteni.
Mindezek mellett a fiatalok munkaerő-piaci integrációja elősegítésére a TÁMOP keretében folyamatosan indulnak, illetve kidolgozás alatt állnak további új programok. A 18-35 év közötti fiatalok vállalkozóvá válását elősegítő, 2012 júniusában megjelent konstrukció egyrészt a vállalkozói tudás, vállalkozói készségek (pénzügyi ismeretek, üzleti terv, marketing, jogszabályi környezet stb.) megszerzését, fejlesztését támogatja, másrészt a vállalkozás elindításához szükséges tőkét biztosítja a fiatal vállalkozó számára vissza nem térítendő tőketámogatás formájában. Ezen túl a vállalkozások elindítását követően a program tanácsadást és mentorálást is biztosítana a vállalkozás fenntarthatóságának segítése érdekében. 
A tervek között szerepel továbbá a fiatalok munkaerőpiaci helyzetének javítását szolgáló civil foglalkoztatási programok támogatása is. A program célja civil szervezetek foglalkoztatási programjainak támogatása, amely a fiatalok, elsősorban a hátrányos helyzetű pályakezdők tartós munkaerőpiaci beilleszkedését szolgálja. 
Megkezdődött továbbá az „Ifjusag.hu” projekt kidolgozása. A projekt uniós társfinanszírozással valósul meg, és célja a magyar ifjúsági korosztály igényeinek megfelelő, egységes állami szolgáltatási rendszer kialakítása, amely információnyújtással, ismeretek átadásával, közvetítésével, képzésekkel és tanácsadással, az iskolarendszerben elkallódó tehetségek felkutatásával hozzájárul az életpálya- és karrierfejlesztés támogatásához és az iskolai lemorzsolódás csökkentéséhez. Elsődleges célcsoportja a 12-29 év közötti fiatalok, különös tekintettel a hátrányos helyzetű rétegekre.
A fiatalokat kiemelten érintheti továbbá, hogy több kompetenciafejlesztésre irányuló felnőttképzési programot is indít a Kormány 2012-ben. A vállalkozások munkavállalóinak képzésére irányuló program keretösszegét megemelték, a munkaerő-piaci igényeknek megfelelő szakképesítés megszerzését célzó program indul a hátrányos helyzetűek számára, továbbá kiemelt kulcskompetenciák (idegen nyelv, informatika) fejlesztését támogató program is indul 2012-ben.
Szintén a TÁMOP 2 prioritásban indul hamarosan a fiatalok (25 év alattiak) munkatapasztalat-szerzését célzó „Gyakornoki program”. A konstrukció a vállalkozások statisztikai létszámának növelésével együtt járó új foglalkoztatásra irányul, összhangban a szakképzési koncepcióban foglaltakkal. A program elsődleges célja a közvetlen munkahelyteremtés elősegítésén túl az iskolai rendszerű képzésben szerzett első szakképesítés hasznosításának elősegítése, a pályakezdők korai munkahelyi tapasztalathoz segítése, ezzel a későbbi foglalkoztathatósági esélyeik növelése. A mintegy 8,5 Mrd Ft keretösszegű konstrukcióban mind a gyakornokok – frissen végzett, tanulószerződés keretében tanult, középfokú szakmai végzettséggel rendelkező fiatalok – foglalkoztatásához kapnak a munkáltatók (mikro-, kis- és középvállalkozások) közvetlen bér- és járuléktámogatást egy éven keresztül, mind az ő szakmai segítésük, fejlesztésük, mentorálásuk, értékelésük támogatott tevékenység lesz.
A fenti lépések a szakképzés átalakításával és a felsőoktatás modernizációjával hozzájárulnak ahhoz, hogy az oktatásból kikerülő fiatalok rendelkezzenek a munkaerőpiacon szükséges készségekkel és kompetenciákkal, illetve gyakorlati tapasztalattal. A TÁMOP felsőoktatási prioritásának keretében több intézkedés is célként határozta meg a felsőoktatási képzések munkaerő-piaci relevanciájának javítását. A programok többek között támogatták a diplomás pályakövetés rendszerének fejlesztését, amely által nagyobb összhang teremthető a képzés és a munkaerő-piaci igények között, valamint a felsőoktatási hallgatói karrierszolgáltatások fejlesztését.
Magyarországon a Tempus Közalapítvány (TKA) koordinálja az Európai Unió Egész életen át tartó tanulás programját (lifelong learning programme – LLP). A fiatal munkavállalók (a hivatkozott projekt a 18-25 év közötti korosztályokat érinti) szempontjából az LLP alábbi pályázattípusai a legjelentősebbek: 
—	az Erasmus hallgatói mobilitás (ez részben külföldi tanulmányi időszakot, részben külföldi szakmai gyakorlatokat tesz lehetővé) 
—	a Leonardo mobilitás (ezen belül a két releváns pályázattípus a szakmai alapképzésben résztvevők, illetve a fiatal munkavállalók / munkanélküliek szakmai gyakorlata). 
Az Egész életen át tartó tanulás program egészéhez hasonlóan a fent említett pályázattípusok pénzügyi keretének a lekötése is lényegében teljeskörű, a projektek lezárultával a ténylegesen felhasznált, a beszámolók elfogadása után jóváhagyott források aránya az Erasmus esetében mintegy 99%, a Leonardo mobilitás esetében 91-95%. A pályázati keretek az elmúlt két év alatt jelentősen megnövekedtek, azonban ezzel együtt is sikerült a kereteket jó minőségű pályázatokkal teljes mértékben lekötni. Mind a szakképzés, mind a felsőoktatás vonatkozásában azt prognosztizálja az emberi erőforrások minisztériuma, hogy akkora az igény a nemzetközi mobilitásra, hogy további források bevonása is kívánatos lenne (például Strukturális Alapok).
Az uniós források tekintetében a TÁMOP 4-es, „A Felsőoktatás tartalmi és szervezeti fejlesztése a tudásalapú gazdaság kiépítése érdekében” című prioritása koncentrál a felsőoktatás fejlesztésére. A 2007-2013-as programozási periódusban több felsőoktatási konstrukció is tartalmaz olyan projektelemeket, melyek a fiatal munkavállalók számára teszik elérhetővé az uniós forrásokat. 
–	A Hallgatói és intézményi szolgáltatásfejlesztés a felsőoktatásban. 
A konstrukció a felsőoktatás szervezetének, működésének, irányításának fejlesztéséhez, valamint a képzések munkaerő-piaci relevanciájának méréséhez, fejlesztéséhez járul hozzá a legfontosabb intézményirányítási és hallgatói szolgáltatások fejlesztésének támogatásával. A konstrukció projektelemei közül az intézményi szintű Diplomás Pályakövető Rendszer és a Komplex hallgatói humán szolgáltatások rendszerének fejlesztése, szolgálják a fiatal munkavállalókat. Az utóbbi projektelemnél kiemelendő a hallgatói karrier-tanácsadási szolgáltatások fejlesztése, továbbá a végzettek elhelyezkedését segítő programok, szolgáltatások fejlesztése. 
–	Nemzeti Kiválóság Program Hazai hallgatói illetve kutatói személyi támogatást biztosító rendszer kidolgozása és működtetése Országos (A1) és konvergencia (A2) program. 
A kiemelt konstrukció fő célja a hallgatók, fiatal kutatók, doktoranduszok, pre- és posztdoktorok munkába állását segítő támogatási rendszer kiépítése. A konstrukció lehetőséget biztosít ahhoz, hogy a K+F szektorban az utánpótlás, azaz a fiatal kutatók kinevelése, kiválasztása és megtartása is megvalósuljon, elhelyezkedésük biztosított legyen. 
–	Nemzeti Kiválóság Program K+F projektekhez és képzéséi programokhoz kapcsolódó nemzetközi hallgatói mobilitás személyi támogatási rendszerének fejlesztése országos (B1) és konvergencia (B2) program. 
A program egy átfogó pályázati rendszer segítségével a kifelé történő mobilitási eszközök segítségével a felsőoktatási hallgatók számára nyújt támogatást a felsőoktatásban folyó külföldi részképzéshez, a tudományos tevékenységek folytatásához, kutatásokhoz, elősegítve ezzel a hallgató életpálya tervezhetőségét, a hallgatók tehetséggondozását. 

7. „Mozgásban az Ifjúság” kezdeményezés alapján tett intézkedések4
Az Európai Bizottság, „Mozgásban az ifjúság” („Youth on the Move”) elnevezésű kezdeményezésében javaslatot tett egy, a fiatalok foglalkoztatására vonatkozó keretrendszer („framework for youth employment”) kialakítására. Ebben a Bizottság által tervezett új kulcsintézkedéseket, valamint néhány javaslatot határoztak meg a tagállamok számára a fiatalok foglalkoztatási helyzetének javítása és pozitív munkaerőpiaci átmeneteik biztosítása érdekében. 
Ezek mellett a „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezés nagy hangsúlyt fektet a fiatalok tanulási és foglalkoztatási mobilitására, amely elősegítheti szakmai, nyelvi, interperszonális és interkulturális kompetenciák és értékes tapasztalatok megszerzését, ezáltal javíthatja foglalkoztathatóságukat, és hozzájárulhat a munkaerő-piaci kínálat és kereslet jobb összeegyeztetéséhez. 
Az Európai Unióban 2010. évben közel hétezer 18-30 év közötti fiatal vett részt az Európai Önkéntes Szolgálat tevékenységében, és végzett közel 33 országban önkéntes munkát. Magyarországon 130-150 főre becsülhető az EVS (Európai Önkéntes Szolgálat) projektben részt vevők száma 2010-ben. A tapasztalatszerzés, a mobilitás elősegítésében tevékeny szerepet játszik az EURES (Európai Munkaügyi Szolgálat), amelynek célja a munkavállalók szabad mozgásának elősegítése az Európai Gazdasági Térségben. A fiatalok arányát az EURES portálon álláskeresők között nem mérte még kutatás, hozzávetőlegesen a portált használók között körülbelül 40% a fiatal, 30 év alatti.

EURES portálon keresztül külföldön munkát kereső magyarok nemek és iskolai végzettség szerint, %
		Ebből végzettség szerint	
Munkakeresők megoszlása összesen	Felsőfokú végzettségű 	Középfokú végzettségű	Alapfokú végzettségű 	Összesen 	
Férfi 	56,3	48,7	63,5	73,5	57,7	
Nő 	38,8	49,4	34,8	24,4	40,5	
Ismeretlen 	4,9	1,9	1,7	2,0	1,8	
Összesen 	100,0	100,0	100,0	100,0	100,0	
N fő 	19030	5767	5508	1236	12511	

Új igényként merült fel az EURES portállal kapcsolatban, hogy gyakornoki állásokat is tartalmazzon a kötelező szakmai gyakorlat külföldi teljesítése érdekében. Ez a lehetőség a közeljövőben valósulhat meg. 
A „Mozgásban az ifjúság” elnevezésű kezdeményezésben megfogalmazott feladatok tekintetében eddig a következő előírásoknak tett eleget az Emberi Erőforrások Minisztériuma.
–	A tanulmányi mobilitás lehetőségeivel kapcsolatos tájékoztatás és tanácsadás 
Jelenleg szerződéskötés előtt áll az a TÁMOP projekt, amely a felsőoktatási hallgatók nemzetközi mobilitása kapcsán koordináltabb és jobban látható kommunikációs tevékenységet eredményez majd. 
–   A transznacionális tanulmányi mobilitási tevékenységekben való részvétel ösztönzése 
–	A tanulmányi mobilitás lehetőségeinek előkészítése, különösen a nyelvtudással és az interkulturális érzékenységgel kapcsolatosan 
–	A külföldön töltött tanulmányi időszakok adminisztratív és intézményi kérdései 
–	A támogatások és kölcsönök hordozhatósága 
–	Minőség és tanulmányi mobilitás 
–	A tanulási eredmények elismerése 
–	Hátrányos helyzetű tanulók 
A TKA évek óta törekszik arra, hogy valamennyi általa koordinált programban elősegítse a hátrányos helyzetű résztvevők bevonását. Ennek többféle eszköze is van, az adott pályázattípusok lehetőségeinek megfelelően (nemzeti prioritásként előnyben való részesítés a bírálat során, magasabb támogatási összeg). 
–	Partnerségek és finanszírozás 
A TKA kommunikációs tevékenysége révén ösztönzi a regionális és helyi szereplők közötti hálózatosodást, az önkormányzatok, illetve a kamarák, gazdasági vállalkozások bevonását. 
–	A multiplikátorok szerepe 
A TKA megkülönböztetett jelentőségűnek tartja a tanárok és oktatók mobilitás szervező tevékenységét, ezért komoly erőfeszítéseket tesz az intézményvezetők tájékoztatása és bevonása érdekében. 
–	A felsőfokú végzettségűek arányának növelése 
Az Európa 2020 stratégia keretében a magyar kormány vállalta, hogy 2020-ra a 30-34 evesek körében a felsőfokú végzettségűek aránya 30,3%-ra növekszik. Időközi becslések szerint 2012-ben ez az arány elérte a 28%-ot. A Nemzeti Reform Programban megerősített kiemelt célkitűzés teljesítése az oktatáspolitikai kormányzat által meghatározott fejlesztéspolitikai irányokba foglalt intézkedések, programok folytatását, illetve beindítását igénylik. Ezek a következők: lemorzsolódás csökkentése, hallgatói egyéni felelősség ösztönzése a tanulmányok elvégzésére, idegen nyelvtudás szintjenek emelése, karriertanácsadási szolgáltatások, tanulási utak tutorálása, társadalmi hozzáférés szelesítése a hátrányos helyzetűek kiemelt támogatásával, rugalmasabb képzési struktúra kialakítása stb. Az EU-s források a TÁMOP projektek keretében ösztönzik a felsőoktatási intézményeket a feladatok megoldásában. 

8. A START kedvezmények rendszere 
A foglalkoztatáspolitikáért felelős államtitkár arról tájékoztatott, hogy az adóhivataltól kapott statisztikai adatok alapján megállapítható, hogy mind a munkavállalók, mind a munkaadók részéről folyamatos az érdeklődés a kedvezmények iránt: a program keretein belül 2012 első negyedévében átlagosan mintegy 28 ezer pályakezdő foglalkoztatása valósult meg. 
A program kedvező tapasztalatai alapján a Kormány úgy döntött, hogy kiterjeszti a fiatalok munkaerő-piaci belépését szolgáló adókedvezmények sorát, és az adórendszer részévé teszi azt. A munkahelyvédelmi terv keretében megvalósuló új intézkedések következtében minden 25 év alatti munkavállaló bruttó bére után – 100.000 Ft bérig – a munkáltatói teher mértéke 14,5 százalékkal csökken.
Az NMH főigazgatójának álláspontja szerint a START kártyával történő foglalkoztatás előnyös mind a munkáltató, mind a munkavállaló számára. A START kártya a munkavállalóhoz kötődik, függetlenül attól, hogy a járulékkedvezményt a munkáltató élvezheti. A START kártya érvényességi idején belül több foglalkoztató – egy időben azonban csak egy – is érvényesítheti a kedvezményt abban az esetben, ha a kártyával rendelkező munkavállalót alkalmazza. A járulékkedvezmény igénybevétele nagyon egyszerű, a munkáltatókra a kártya használata plusz adminisztrációs terhet nem ró, a havi járulékbevalláskor érvényesítheti a kártyával rendelkező munkavállaló utáni kedvezményt. 
A START kártya kiváltása és igénybe vétele a kártya bevezetése óta (2005) egyenletes intenzitású, amelyben megfigyelhető az évenkénti ciklus ismétlődése. Ez azzal magyarázható, hogy a pályakezdők megjelenése a munkaerőpiacon nagymértékben igazodik az iskolai időszakokhoz. A START kártyát kiváltó fiatalok száma évente 35 ezer fő körül mozog, amelyben a 2008-as gazdasági világválság átmeneti csökkenést okozott. 2005 októberétől 218 623 db START kártyát adtak ki, és a legfrissebb adatok szerint 56 112 az érvényes START kártyák száma. 
Elsősorban az idegenforgalomba tartozó illetve az export tevékenységű vállalkozások alkalmaztak START kártyával rendelkező fiatalokat. Ezen felül a szállítás, távközlés illetve az energiaipar területén volt jellemző a START kártyás foglalkoztatás.

10. A munkaerőpiac igényeinek felmérése
A szabályok előkészítése részben a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara (MKIK) feladata, részben a szakképesítésért felelős minisztériumoké. A gazdasági kamara e feladatának ellátása keretében rendszeresen méri a gazdaság szereplőinek véleményét a szakképzésben végzettséget szerzettek eredményességéről.
Az elméleti és gyakorlati képzés tartalmát meghatározó dokumentum az ún. szakmai és vizsgakövetelmény (SZVK), amelyet szakképesítésenként az adott szakképesítésért felelős minisztériumok adnak ki. A szakképesítések nagyon jelentős körében az MKIK végzi a tartalmi fejlesztéseket az adott szakterületek szakembereinek és oktatóinak bevonásával. Így mind az elméleti, mind a gyakorlati képzés tartalmai elemei közvetlenül a munkáltatók valós igényei, elvárásai alapján kerülhetnek kialakításra, rendszeres kutatások és elemzések alapján.
A jövőben fontos visszajelző eszköz lesz továbbá a bevezetésre kerülő, kötelező és egységes pályakövetési rendszer, ennek eredményei azonban csak évek múltán jelentkeznek. Az Szt. értelmében a pályakövetésre vonatkozó rendelkezések 2013. szeptember 1-jén lépnek hatályba, ezt megelőzően megjelenik a vonatkozó végrehajtási rendelet is.

11.  Országos Képzési Jegyzék
11.1. Az Országos Képzési Jegyzék összeállításának szempontjai
A foglalkoztatáspolitikáért felelős államtitkár válaszlevelében kitért arra is, hogy az OKJ összeállítására vonatkozó átfogó szempontokat jogszabály nem írja elő, ugyanakkor az OKJ-t tartalmazó kormányrendeletben szereplő, az OKJ módosításának szabályait tartalmazó eljárásrend rögzít olyan követelményeket, amelyek az OKJ egészének változtatásakor figyelembe veendő szempontrendszer alapjául is szolgálhatnak. Ezen követelmények alapján elsősorban meghatározó szakmai indokok alapján vehető fel a szakképesítés OKJ-be. Ilyen indok lehet az, ha országos mértékben jelentős számú egy adott szakképesítéssel rendelkező munkavállalók száma és folyamatos országos igény is van ilyen munkavállalók foglalkoztatására (pl. kőműves, villanyszerelő) vagy munkaerőpiaci, gazdasági szempontból kedvező hatású lehet, ha egyre többen szerzik meg az adott szakképesítést (például mechatronikus karbantartó, járműipari fémalkatrészgyártó). Ezen esetekben nemzetgazdasági szempontból fontos az országosan egységes, azonos szakmai színvonalú munkaerő utánpótlás, illetve a képzés folyamatos biztosítása, ezért indokolt az adott szakképesítés állami rendszerben tartása. 
Másik indok, amikor egy tevékenység, munkakör esetén fennáll a képzetlenségből fakadó jelentős vagyoni károkozás, vagy az ön- és közveszély okozás veszélye, ezért jogszabály kötelezően előírja az adott tevékenység végzéséhez állam által elismert szakképesítés megszerzését. Ebben az esetben szintén gazdasági, de biztonságtechnikai, élet- és egészségvédelmi szempontokból is fontos az államnak biztosítania, hogy az adott szakképesítés az OKJ-ban szerepeljen. 
További indoka lehet egyes szakképesítések állami elismertségének, hogy hozzájárulnak hazánk nemzeti értékeinek, kultúrájának megőrzéséhez. Ezen indokok sok esetben nem választhatók el kategorikusan egymástól, mert például lehetséges, hogy a nemzeti érték, kultúra megőrzését célzó szakképesítéssel rendelkezők tevékenysége kedvező turisztikai hatást vált ki, amely gazdasági jelentőséggel bír vagy például a villanyszerelő szakképesítés esetén mind a jelentős és folyamatos munkaerőigény, mind a szakképesítés jogszabályban előírt kötelező megszerzésnek előírása fennáll. 
A felsorolt indokok mellett fontos szempont ugyanakkor az is, hogy az OKJ-ben szereplő szakképesítések esetén rendelkezésre álljon a megfelelő mennyiségű és színvonalú képzési kapacitás (szakképző iskola, felnőttképzést folytató intézmény), továbbá a foglalkoztatási szervek részéről pozitív előrejelzés szülessen a szakképesítést megszerzők munkaerőpiaci lehetőségeivel kapcsolatban. 
Mindezeken túlmenően az OKJ legutóbbi felülvizsgálata során kiemelt jelentőséggel bír az a szempont, amely szerint az állam által elismert szakképesítések lehetőség szerint széles alapozásúak, több szak-, illetve tevékenységi területet átfedők legyenek annak érdekében, hogy a szakképzésből kilépők minél szélesebb körben foglalkoztathatók legyenek. Az OKJ átalakításának másik fontos szempontja volt, hogy megszüntesse a szakképesítések között meglévő (rejtett, illetve időről-időre kialakuló) átfedéseket, szakmai, tartalmi párhuzamosságokat. Ezen racionalizálási folyamatok következtében a szakképesítések iskolai rendszerű és iskolarendszeren kívüli oktatása költséghatékonyabbá válhat, a képzésből kikerülők a szélesebb körű szakmai ismereteiknek köszönhetően rugalmasabban foglalkoztathatóak, továbbá – rövidebb továbbképzések, átképzések révén – több szakirányba is lehetőségük nyílik a továbblépésre.
Az NMH főigazgatója arról tájékoztatott, hogy az OKJ átalakítása széles társadalmi egyeztetés keretében ment végbe. Az egyeztetést az MKIK koordinálta, reprezentálva a gazdaság hangsúlyos bevonását a szakképzés tartalmi fejlesztésébe. A fejlesztési folyamatban 121 szervezet és intézmény vett részt. 
Az új szakképzési struktúrához igazodó OKJ kialakításának legfőbb szempontjai a következők voltak: 
– Az adott szakképesítés bekerülése foglalkoztatási szempontból a foglalkoztatottak adatai és a becsült munkaerőpiaci trendek alapján indokolt (például ún. ,,hiányszakmák”). A kritériumok között szerepelt az is, hogy az adott szakképesítéssel legalább három, a Foglalkozások Egységes Osztályozási Rendszere (FEOR) által nyilvántartott munkakör betölthető legyen. 
– A szakképesítés széles tudásbázisú, a Lifelong Learning stratégiához megfelelő alapot nyújt. Az iskolarendszerben is oktatható szakképesítések esetében ez különösen fontos szempont – többek között – a munkavállalók mobilitási hajlandóságának növelését illetően is.
– További fő szempont volt a költséghatékonyság, különösen az államilag finanszírozott képzések esetében. A gazdaságos képzés előfeltétele, hogy elegendő számú tanuló vegyen részt a képzésben, mivel ez nemcsak az oktatásban, hanem a kapcsolódó szakképzési rendszer működtetésében is alacsonyabb költségeket jelent. Ezzel összhangban a hosszabb képzési idejű szakképesítések elsősorban az iskolai rendszerű képzésben, a specializációk pedig rövid idejű (pl. akkreditált) felnőttképzésben érhetőek el. A fejlesztések során – a többi szempontot is szem előtt tartva – törölték a jegyzékből azokat a szakképesítéseket, amelyekben az elmúlt években egyáltalán nem, vagy csak nagyon kis számban folyt képzés, vizsgáztatás. 
– Az OKJ kialakításánál tekintettel kellett arra is lenni, hogy mintegy 400, jogszabályban is meghatározott (ún. hatósági vagy szabályozott) szakmát adott szakképesítéssel betölthető munkakörként tartanak számon, ezért ezek a szakképesítések későbbi felülvizsgálatig továbbra is szerepelnek az OKJ-ban. 
A fenti szempontoknak megfelelő fejlesztések után az OKJ a 150/2012. (VII. 6.) Korm. rendeletben jelent meg 2012. szeptember 1-jei hatálybalépéssel.

11.2. A hiányszakmák felmérése
A foglalkoztatáspolitikáért felelős államtitkár arról tájékoztatott, hogy a szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvény 48. (2)-(3) bekezdésében foglalt korábbi szabályozás úgy definiálta a hiány-szakképesítést, hogy az olyan szakképesítés, amelyben a nemzetgazdaság igényeinek megfelelő szakképzett munkaerő nehezen biztosítható. Ezen szakmák régiónkénti jegyzékét a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter a regionális fejlesztési és képzési bizottság javaslata alapján az OKJ-ről szóló miniszteri rendelet mellékletében tette közzé. Amennyiben egy tanuló a szakképzésben tanulószerződés alapján vett részt és hiányszakképesítést tanult, az alap tanulói juttatásán felül a minimálbér húsz százalékának megfelelő mértékű kiegészítő pénzbeli juttatást kapott. Ez, a régiónként összesen öt hiány-szakképesítést tartalmazó jegyzék nem csak szakiskolai szakmákat foglalt magában, és háromévenként került felülvizsgálatra. A hiány-szakképesítés alapján járó kiegészítő tanulói juttatás 2012. január 1-jétől megszűnt. 
A hiány-szakképesítések másik köre a szakiskolai tanulmányi ösztöndíjhoz kötődik. A 2011. december 31-ig hatályos szakképzési hozzájárulási törvény szerint a Regionális Fejlesztési és Képzési Bizottságok (RFKB) döntöttek a szakképzés regionális szükségletei alapján a gazdaság által az adott régióban igényelt szakképesítésekről. Ez régiónként tíz-tíz szakiskolai szakmát tartalmazó jegyzék volt, amelyben szerepelnie kellett az előző fogalom szerinti öt hiány-szakképesítésnek is. A tanulók ez utóbbi lista alapján kaphatnak szakiskolai tanulmányi ösztöndíjat a szakiskolai tanulmányi ösztöndíjról szóló 328/2009. (XII. 29.) Korm. rendelet értelmében. 
A kétféle, a szakmai köznyelvben egyaránt hiányszakmaként emlegetett fogalom egyikének megszüntetése nem pusztán formálisan tisztította a rendszert. Az ugyanazon célra kétféle módon, párhuzamosan juttatott források által, létrejött egy részben kettős finanszírozású támogatási cél, így ezt a kettősséget is szükséges volt megszüntetni. 
A hiány-szakképesítések fogalma a középfokú szakképzésben 2012. január 1-jétől a már részletezett jogszabályváltozások következtében változott, egyértelművé vált.
A hiányszakmákat régiónként (5 db) az 1/2006. (II. 17.) OM rendelet tartalmazza, amelyet a Központi Statisztikai Hivatal elnökével egyetértésben határoz meg a szakképesítésért felelős miniszter. Ezen szakképesítések kiegészülnek a regionális fejlesztési és képzési bizottságok által meghatározott, régiónként újabb 5 db szakképesítéssel. Ez a 10 db hiányszakmaként meghatározott szakképesítés az, amelyeket a gazdaság kiemelten, tanulói ösztöndíjak formájában támogat. Az RFKB-k döntéseinek előkészítéséhez a gazdasági kamarák szolgáltatnak adatokat és információkat, közvetlenül a gazdaság szereplőitől.
2012. október 1-től az RFKB-k feladatait a megyei fejlesztési és képzési bizottságok (MFKB) vették át, amelyek a jövőben már számszerűen, az egyes fenntartókra lebontva határozzák meg megyei szinten az államilag támogatott beiskolázási szakirányokat és arányszámokat. Az MFKB-k döntéseiket ugyancsak a gazdasági kamarák, munkaügyi központok adataira és felméréseire, azaz a gazdaság valós igényeire alapozva hozzák majd meg. 
Az uniós finanszírozású projektek közül az alábbiak segítik a hiányszakmák felmérését az emberi erőforrások miniszterének álláspontja szerint.
–	Képzés- és tartalomfejlesztés, különös tekintettel a hiányszakmák, új szakmák igényeihez kapcsolódó képzésekre és azok fejlesztésére 
A konstrukció biztosítja munkaerő-piacon konkrétan azonosított kompetencia és képzettségi hiányok mérséklését felsőfokú végzettséghez kötött vagy felsőfokú szakképzettséget igénylő szakmák és feladatkörök esetében, amelyekkel a hiányszakmák száma is mérséklődhet. 
–	Hallgatói és intézményi szolgáltatásfejlesztés a felsőoktatásban 
A fenti konstrukció esetében előnyt élveztek azok a pályázatok, amelyek olyan új gyakorlatorientált képzéshez kapcsolódó gyakorlati helyek és szolgáltatói feltételrendszer fejlesztését célozták, amelyek az ÚMFT megvalósításához szükséges hiányszakma területen kínáltak alapképzési, továbbképzési lehetőséget. 
– Felsőoktatási szolgáltatások rendszerszintű fejlesztése I. és II. ütem 
Diplomás Pályakövetési rendszer (DPR) alprojekt kiépítése és továbbfejlesztése, melynek fő célja a pályakövetés, munkaerő piaci kapcsolatok vizsgálata, diplomásokra vonatkozó munkaerő-piaci statisztikai rendszer továbbfejlesztése.

12. A képzések akkreditációja 
A felnőttképzésben a képzési programok akkreditációja a felnőttképzésről szóló 2001. évi CI. törvény (továbbiakban: Fktv.), a felnőttképzést folytató intézmények és a felnőttképzési programok akkreditációjának szabályairól szóló 22/2004. (II. 16.) Korm. rendelet, valamint az akkreditációs eljárás és követelményrendszer részletes szabályairól szóló 24/2004. (VI. 22.) FMM rendelet alapján történik. Az Fktv. kimondja, hogy felnőttképzést csak képzési program alapján lehet folytatni. A képzési programokat a felnőttképzést folytató intézményeknek kell elkészíteniük az Fktv-ben meghatározott keretjellegű követelményeknek megfelelően. A törvény lehetővé teszi a képzési programok akkreditálását is, amelynek célja, hogy – a képzésben részt vevő felnőttek és egyéb érintettek érdekében – a képzési program biztosítsa a megszerezni kívánt kompetenciának az akkreditációra vonatkozó külön jogszabályokban meghatározott magasabb minőségi követelmények szerint történő elsajátítását. A magasabb minőségi követelményeket az említett kormány-, illetve miniszteri rendeletben határozták meg. 
A képzési program akkreditálását a képzési program tulajdonjogával rendelkező felnőttképzést folytató intézmény kezdeményezheti a Felnőttképzési Akkreditáló Testületnél (továbbiakban: FAT). A FAT független szakmai testületként működik. A képzési program akkreditációja iránti kérelemtől – szakértők bevonásával – közigazgatási hatósági eljárás keretében két hónapon belül dönt, amely döntés ellen a miniszterhez lehet fellebbezést benyújtani (Fktv. 13. (1) bekezdés). A FAT jelenleg 7719 db akkreditált képzési programot tart nyilván.
Az emberi erőforrások miniszterének tájékoztatása szerint a felsőoktatásban a képzés indítása a hatályos és a 2011. évi CCIV. törvény alapján történik. A képzési programokat a kutatás háttere, munkaerő-piac igénye alapján a felsőoktatási intézmények kezdeményezik. Az új törvényben fontos szerepet szán a minisztérium a Felsőoktatási Tervezési Testületnek részben a szakok felülvizsgálatában, részben az új szaklétesítések társadalmi, gazdasági megítélésében, elsősorban az alapképzésben és a felsőoktatási szakképzésben. Az új szabályozás szerint a felsőoktatási intézmény az Oktatási Hivatalnál kezdeményezi a szakindítást. A hivatal szakértői véleményt kér a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottságtól és ezt követően az Oktatási Hivatal regisztrálja a képzést a felsőoktatási intézmény működési engedélyéhez igazodóan.

13. A fiatal álláskeresők számára nyújtott munkaerőpiaci szolgáltatások
Az NMH főigazgatójának tájékoztatása alapján a legfrissebb, 2012. júniusi zárónapi adatok szerint országosan 54,8 ezer fő pályakezdő szerepelt az álláskeresők nyilvántartásában, amely az elmúlt hónaphoz képest 6,4%-kal, az elmúlt évhez képest 14,5%-kal emelkedett. 
A legtöbb pályakezdő Borsod-Abaúj-Zemplén és Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében található, míg a legkiugróbb relatív növekedés – az előző hónaphoz hasonlítva – (13-14,4%) Komárom-Esztergom, Vas és Békés megyében realizálódott. Csökkenés Budapest (3,7%) és Fejér (1,6%) megyében volt. Egy év alatt Győr-Moson-Sopron megye kivételével nőtt a pályakezdők zárónapi létszáma.
Az NMH főigazgatójának véleménye szerint a fiatalok számára munkaerőpiaci előnyt jelent, ha kérik álláskeresőként történő nyilvántartásba vételüket. Ezáltal mind ők jogosulttá válhatnak különböző támogatásokra, szolgáltatásokra (pl. munka-, pálya-, álláskeresési és pszichológiai tanácsadás, TÁMOP programokba való bekerülés), mind pedig az őket foglalkoztató munkáltatók (pl. TÁMOP, Start kártya, munkatapasztalat szerzés támogatása, foglalkoztatás bővítő bértámogatás) részesülhetnek a különböző munkaerő-piaci lehetőségekből. 
A foglalkoztatási törvény felhatalmazása alapján a munkaügyi központokban dolgozó tanácsadók regisztrált álláskeresők számára biztosítják a szervezet által nyújtott humán szolgáltatásokat, amelyet az ügyfelek egyéni és csoportos formában is igénybe vehetnek. A pályaválasztás előtt álló szakképzetlen álláskeresők részére pályaorientációs tanácsadást, az elavult, nem piacképes szakképzettséggel rendelkezők számára pedig pályamódosítási tanácsadást nyújtanak. 
Valamennyi megyeszékhelyen működik Foglalkozási Információs Tanácsadó iroda, amelynek igénybe vétele díjmentes, nemcsak az álláskeresőként nyilvántartottak, hanem valamennyi érdeklődő számára. 
Az érdeklődők online módszereket is igénybe véve kaphatnak segítséget a teljes életpálya során felmerülő a pályaorientációval kapcsolatos kérdésekben. Erre a TÁMOP 2.2.2 projekt keretén belül fejlesztésre került Nemzeti Pályaorientációs Portál (http://eletpalya.munka.hu) teremt lehetőséget. A honlap az életpálya-tanácsadáshoz szükséges pályainformációs tartalmakat és módszereket, nyomtatott szakmai anyagokat és foglalkozásokat bemutató filmeket is tartalmaz. 
Minden évben rendeznek pályaválasztási kiállításokat, ahol egyrészt a továbbtanulási lehetőségeket biztosító iskolák, másrészt a konkrét munkaerő-piaci igényekkel rendelkező munkáltatók bemutatására van lehetőség. A program valamennyi érdeklődő előtt nyitott és ingyenes. 
Évente szerveznek állásbörzéket, ahol a munkalehetőséget kínáló munkáltatók és a munkaügyi központok együttesen mutatják be kínálatukat a munkát keresők számára. 
Az NFSZ által nyújtott szolgáltatások lehetőséget biztosítanak minden érdeklődő – így az ellátásra nem jogosult fiatalok számára is – akár a képzések, akár a munkalehetőségek gyors és közvetlen elérésére.

14. A fiatal álláskeresők elhelyezkedésének nyomon követése 
A Nemzeti Foglalkoztatási Szolgálat (NFSZ) aktív foglalkoztatáspolitikai eszközök monitoring vizsgálata keretében rendszeresen vizsgálja a különböző aktív munkaerőpiaci támogatásokban részesülők munkaerő-piaci helyzetét. A monitoring vizsgálatokról féléves gyakorisággal értékelést készítenek, amelynek során részletesen vizsgálják a különböző támogatásokból kikerülők státuszát a programok befejeződését követő 180. napon. Az értékelés kulcsindikátora a munkában állók aránya. Az elhelyezkedés tényét egy adminisztratív adatbázisokon és kérdőíves vizsgálaton alapuló nyomon követéssel mérik fel. Azon személyek munkaerő-piaci státusának feltérképezéséhez pedig, akiket sem a nyilvántartásban, sem a foglalkoztatottak között nem találnak meg, kérdőívet küldenek. Az értékelések során külön kitérnek a foglalkoztatáspolitikai szempontból kiemelt célcsoportok, így a pályakezdő álláskeresők vizsgálatára is. 
Az NFSZ-ben működik az ún. Megegyezéses Eredménycélokkal való Vezetési rendszer (MEV), amely elsősorban a kirendeltségek és a megyék vezetőinek nyújt segítséget a rendelkezésükre álló eszközök minél hatékonyabb felhasználásának eléréséhez. A MEV a korábbi időszakok eredményeihez viszonyítva és az ezeken alapuló vállalások teljesülése alapján az eredményesség mérését teszi lehetővé, így egyben teljesítményértékelési rendszerként is működik a szervezetben. A MEV keretében a szervezet fő céljain alapuló mutatókat (indikátorok) dolgozták ki, amelyek számát és tartalmát minden évben az adott évre, a foglalkoztatáspolitikáért felelős államtitkár által megfogalmazott foglalkoztatás-politikai célok, szakmai irányelvek határozzák meg. 
A MEV rendszer keretében – kirendeltségi, megyei és országos szinten egyaránt – tervezésre és negyedévente értékelésre kerülnek az egyes indikátorok. Ezek sajátossága, hogy a kulcsindikátorok további alcsoportokra bonthatóak, amelyek egy-egy kiemelt célcsoportra vonatkoznak. A kiemelt célcsoportok között szerepelnek a 25 év alatti álláskeresők is. 
A MEV legfontosabb, a fiatalok célcsoportja szempontjából releváns mutatói: 
- a nyilvántartott álláskeresők érintett létszámából támogatással és támogatás nélkül foglalkoztatottá váltak száma és aránya;
- a nyilvántartott álláskeresők érintett létszámából munkaerőpiaci képzésbe bekapcsolódók száma és aránya;
- aktiváltak száma és aránya;
- a megelőzés indikátorai a 6 hónappal korábban bekerült 25 év alattiakra és a 12 hónappal korábban bekerült 25 év fölöttiekre; azok száma és aránya, akik a 6 illetve 12 hónap alatt érdemi szolgáltatást kaptak, ill. nem kaptak;
- az újrakezdés indikátorai a 6 hónappal korábban bekerült 25 év alattiakra és a 12 hónappal korábban bekerült 25 év fölöttiekre; azok száma és aránya, akik aktív eszköz támogatásban vagy sikeres munkába helyezésben részesültek, illetve nem részesültek.

15. A megkeresett állami fenntartású felsőoktatási intézmények válaszai

A Budapesti Gazdasági Főiskola (BGF) rektorától a következő tájékoztatást kaptam. A főiskola elsősorban gyakorlatorientált képzéseket folytat, meghatározó módon a gazdaságtudományok területén. Gazdaságtudományi alapképzési szakokon a záróvizsgára bocsátás feltétele egy féléves, összefüggő szakmai gyakorlat elvégzése. A rektor álláspontja szerint a szakmai gyakorlati félév fontos része a képzésnek és egyértelműen elősegíti a végzett hallgatók eredményes elhelyezkedését a munkaerőpiacon. Mindezeken felül törekszik az intézmény az elméleti oktatás féléveiben is az egyes szakmai tantárgyakba megfelelő mértékű gyakorlati ismeretet beépíteni és a munkaerő-piaci szereplőket szervesen bekapcsolni - például vendégelőadóként – az oktatás folyamatába, a tantervek kidolgozásába. A főiskolán a szakmai intézetei mellett a gazdasági élet szereplőiből álló Szakmai Tanácsadó Testületek működnek. Mindezek alapján biztosítottnak látja a rektor a jelenlegi jogszabályi környezetben az elméleti és gyakorlati képzések összehangolásának lehetőségét. 
A Főiskola mindhárom kara évente szervez állásbörzét a hallgatók részére. A vállalkozások érdeklődése növekvő, de egy-egy állásbörzén átlagosan 15-20 munkaadó vesz részt, így a hallgatóknak felajánlott szakmai gyakorlati helyek, illetve állások száma korlátozott. 
A BGF karain európai uniós források felhasználásával (TÁMOP projekt keretében) Karrierirodákat hoztak létre, amelyek legfontosabb feladatai a tanácsadás, a hallgatók részére szakmai gyakorlati helyek feltérképezése és közvetítése, a hallgatók munkaerőpiacra történő belépésre való felkészítése, a munkáltatók által beérkezett állásajánlatok továbbítása a hallgatók felé. 
A Budapesti Gazdasági Főiskola a 2012/2013. tanévben a tanulmányaikat gazdaság- és társadalomtudományi képzéseken, önköltséges formában megkezdő nappali munkarendű hallgatók számára létrehozta a BGF Biztos Jövő Ösztöndíjprogramot. A meghirdetést követően több vállalat, köztük elsőként a PriceWaterhousecoopers jelezte anyagi hozzájárulási szándékát a főiskola ösztöndíjprogramjához, felajánlva 1 millió Ft-ot. 
Az Intézmény Diplomás Pályakövetési Rendszerének adatai szerint, a hallgatók 40 %-a már a záróvizsga időpontjában rendelkezik munkahellyel, közülük minden második hallgatónak az a vállalkozás, intézmény ajánlott fel állást, amelynél a hallgató szakmai gyakorlatát töltötte.
A Budapesti Corvinus Egyetem (BCE) rektorától kapott tájékoztatás szerint az egyetemen működő Karrier Iroda 16 éve szervez állásbörzéket, ez idő alatt 36 állásbörzét rendeztek, hazai, nemzetközi és – saját újításukként – „fapados” állásbörzéket is, amelyek összesen több mint 100.000 látogatót vonzottak. 
A BCE országos, integrált állásbörzéjére, a KarrierExpora rendszerint karriertámogató programokkal is várja az érdeklődőket. A KarrierExpo látogatói közül rendszerint körülbelül 1000 fő vesz részt CV Ambulancián, grafológiai tanácsadáson, helyszíni interjúkon, képesség- és kiválasztási vagy nyelvi szintfelmérő teszteken. 2011 tavasza óta a RapidRandi program keretében már egyre több látogató úgy érkezik az állásbörzékre, hogy előzetesen vállalati partnereikkel „éles” interjú időpontokat egyeztetett számára az egyetem. 2012 tavaszán pedig arra nyújtott lehetőséget az egyetem, hogy a hallgatók a helyszínen, ingyenesen készíthették el a videó önéletrajzukat. Az állásbörzék jelentőségét, fontosságát mutatja a rektor álláspontja szerint, hogy a 2011. évi Friss Diplomások Álláskeresési Preferenciái felmérésben a kitöltők 67,7%-a jelölte meg általa használt álláskeresési forrásként az állásbörzéket, ennél nagyobb arányban (93,4%) csak az internetet jelölték meg. 
Magyarországon először a BCE-n indult Karriermenedzsment szeminárium, amely kiscsoportos formában készíti fel a hallgatókat az álláskeresés fortélyaira. A Karrier Iroda nemcsak személyes tanácsadást nyújt, hanem rendszeresen publikál tanácsadó kiadványokat is. Hagyományossá vált karriertámogató rendezvények a Karrier Nap, a Te napod!, a KarrierExpo, szakmai programok, amelyeket szemeszterenként legalább egy-egy alkalommal rendeznek meg. 
A Karrier Nap keretében szakképzett tanácsadók vezetésével egyéni önéletrajz-, karrier- és grafológiai tanácsadáson, önéletrajzíró workshopon, illetve szakmai előadásokon vehetnek részt a hallgatók, továbbá próbára tehetik magukat interjú szituációban, képesség- és kiválasztási teszteken. A Corvinus Karrier Iroda évente körülbelül 150-200 munkaadó 400-500 állás-, hazai és külföldi szakmai gyakorlat, illetve kötelező szakmai gyakorlat ajánlatát hirdeti meg a hallgatóinak. A munkaadói partnereik és a számukra megfelelő munkaerő egymásra találása érdekében végzett tevékenység az egyetem részéről nem merül ki a toborzási szolgáltatások biztosításában, szaktudásukkal a toborzási és a kiválasztási folyamat egészének megtervezésében és lebonyolításában állnak a partnereik rendelkezésére. 
A Corvinus Karrier Irodán keresztül rendszeresen hirdetnek az egyetem vállalati partnerei és egyéb intézmények ösztöndíj programokat. 2012-ben meghirdetésre került a Deloitte Ösztöndíj Program, 2011-ben a Nemzetközi Közlekedési Hatóság Ösztöndíjas pályázati lehetősége, a Magyar Nemzeti Bank roma diákok számára létrehozott ösztöndíja, Szolnok Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala „Szolnok Hazavár” elnevezésű ösztöndíj programja és a Magyar Közigazgatási Ösztöndíj Program. Mindemellett a BCE által a költségtérítéses tanulmányok finanszírozására tervezett ösztöndíj alap (Corvinus Fund) támogatására számos vállalati partnerük jelentkezett. 
A tavalyi évben – a 2008-ban és 2010-ben végzettek körében – szervezett karrierkövetéses vizsgálat válaszai alapján arról is tájékoztatott a rektor, hogy az egyetemen végzettek közel 52%-a rendelkezik egyetemi évek alatt szerzett, fele-fele arányban kötelező és választott szakmai gyakorlattal. A szakmai gyakorlati helyükön a hallgatók 38%-ának tettek ajánlatot további munkalehetőségre a munkaadók, és majd 1/5-ük el is fogadta az állást.
A Debreceni Egyetem rektorának álláspontja szerint a jelenlegi jogszabályi környezet alapvetően biztosítja az elméleti és a gyakorlati képzés összehangoltságát, mindemellett fontosnak tartotta kiemelni azt is, hogy az orvos- és egészségtudományi képzési terület szakjai esetében a jelenlegi finanszírozási rendszer nem biztosítja teljes mértékben a színvonalas gyakorlati képzés feltételeit, a jogszabályi előírások maradéktalan teljesítéséhez kiegészítő saját vagy pályázati forrásokat is fel kell használnia az intézménynek. A bolognai képzési rendszerben, főként az alapképzésben, amely jogszabályilag gyakorlatigényes képzési formának tekintendő, a gyakorlati képzést jóval meghaladja az elméleti képzés aránya, így jelenleg még nem jut elegendő kapacitás a gyakorlatorientáltság további fokozására. Problémát jelent az új képzési szisztéma munkaadók általi megismertetése, véleménye szerint a munkaerő-piaci szereplők nehezen azonosulnak az új képzési rendszerrel.
Az állásbörzék rendszere a rektor szerint segíti a hallgatókat az elhelyezkedésben, ezt a növekvő érdekeltség is alátámasztja. Természetesen a végzettség, a választott szakma nagymértékben befolyásolja az ilyen módon állást találók arányát, a gazdasági, a pénzügyi, a műszaki, az ipari szféra esetében nagyobb jelentőségük van és sikeresebbek az állásbörzék, mint a tanári, a jogi, az egészségügyi pályák esetében. Az állásbörzék szervezésén kívül karrieriroda működtetésével és gyakorlati képzőhelyek minél szélesebb körű biztosításával igyekszik az egyetem támogatni a hallgatók elhelyezkedését.
Az egyetem néhány karán működik munkaadói ösztöndíjprogram, így például az Állam- és Jogtudományi Karon a National Instruments Hungary Kft.-vel, az Egészségügyi Karon a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Egészségügyi, Szervezési és Szolgáltató Holding-gal, a LEGO Manufacturing Kft.-vel, a Gyógyszerésztudományi Karon a TEVA Gyógyszergyár Zrt.-vel, az Informatikai Kar az IT Services Hungary Kft.-vel, a Mezőgazdaság-, Élelmiszertudományi és Környezetgazdálkodási Karon a KITE Zrt-vel. A karok keresik a lehetőséget, hogyan lehetne a munkaadói oldalt minél inkább bevonni az ösztöndíjprogramok kialakításába, hiszen több képzési területen az állami ösztöndíjas keretszámok radikális csökkentése miatt ettől a tanévtől önköltségessé válik a képzés a hallgatók többsége számára. 
Az egyetem tapasztalatai szerint a gyakorlatot biztosító munkaadóknál – karonként eltérő arányban – jelentős számban helyezkednek el a tanulmányaikat befejezők, hiszen az ott töltött idő alatt a munkaadónak lehetősége nyílik a hallgató képességeit megismerni és elvárásainak megfelelően betanítani a munkakörhöz tartozó feladatokra, valamint a hallgató is tájékozódhat a potenciális munkalehetőségekről.
Az Eötvös Loránd Tudományegyetem rektorától kapott tájékoztatás szerint a jelenlegi szabályozás alapján nem kötelező minden szakon tantervi szakmai gyakorlatot végezni, így viszonylag sok hallgató juthat úgy diplomához, hogy korábban soha nem találkozott a munka világával. Ugyanakkor azt is tapasztalta a rektor, hogy a cégek sem mindig fogadókészek a hallgatókkal szemben. Ennek egyik legnagyobb akadálya az, hogy 6 hetes időtartam után a felsőoktatási törvény alapján fizetni kellene a hallgatóknak, ezt pedig sok vállalkozás, már nem hajlandó vállalni. Természetesen vannak olyan – elsősorban multinacionális – cégek, amelyek jól felépített, megfelelő anyagi erőforrásokkal ellátott szakmai gyakorlati programot vezetnek, ez azonban csak a gyakornoki helyet biztosítók elenyésző számára jellemző. A cégek fizetési kötelezettségét ennek ellenére fontos biztosítéknak tartja a rektor, amelyhez az ELTE is ragaszkodik, mert így előzhető meg a hallgatók kizsákmányolása. 
A rektor álláspontja szerint szükség lenne arra, hogy a jelenleg rendkívül szűk területet lefedő törvényi előírások bővítésre kerüljenek, és több szakon tegyék lehetővé (akár a szabadon felvehető kreditek terhére) a szakmai gyakorlat elvégzését. Ezáltal a hallgatókat is ösztönöznék a szakmai gyakorlat elvégzésére. 
Kutatóegyetemként, illetve olyan egyetemként, amely elsősorban tanárképzéssel foglalkozik, az ELTÉ-nek viszonylag korlátozottak a lehetőségeik állásbörzék szervezésére. Ennek ellenére azok a hallgatók, akik ellátogatnak az egyetem állásbörzéire, alapvetően jó tapasztalatokat szereznek. Amennyiben van olyan cég a kiállítók között, aki a képzettségüknek megfelelő állást kínál, úgy akár el is tudnak helyezkedni. Hozzátette azonban azt is a rektor, hogy a gazdasági válság miatt az állásbörzéken részt vevő cégek egyre kevesebb nyitott pozíciót kínálnak, inkább presztízsszempontok, illetve a gyakornoki programjaik népszerűsítése miatt vesznek részt a rendezvényeken. 
Az ELTE szervezeti egységeként működő Hallgatói Karrier- és Szolgáltató Központ (a továbbiakban: Karrierközpont) az állásbörzéken kívül is több módszerrel segíti a hallgatók elhelyezkedését. Ez két nagyobb kategóriára bontható: a képzésekre, illetve a hirdetési szolgáltatásokra. A Karrierközpont kiemelt célja, hogy a hallgatók minél könnyebben munkához jussanak, ezért többfajta álláskeresési tréninget is tart az érdeklődők számára. A tréningeken a résztvevők megismerkedhetnek az álláskeresés stratégiájával, az önéletrajzírás titkaival, próbainterjúkon vehetnek részt.
Az ELTE képzési portfóliójában viszonylag kevés szakon hirdet meg gyakorlatigényes képzéseket (az Informatikai, a Pedagógiai és Pszichológiai, a Társadalomtudományi, valamint a Természettudományi Karokon). A képzéseken pozitív tapasztalatként mindenhol elmondható, hogy a hallgatók a gyakorlatban is megismerik és elsajátítják az elméleti képzéseken tanultakat. A gyakorlati rendszer segíti a hallgatók elhelyezkedését, többségük (különösen a sporttudományi, illetve a társadalomtudományi területen) a gyakorlati helyen helyezkedik el az oklevél megszerzését követően. 
Az ELTÉ-n a gyakorlatigényes képzések közül csupán a programtervező informatikus szakhoz kapcsolódik munkáltatói ösztöndíjprogram: a General Electric Healthcare cég Öveges ösztöndíja doktori hallgatók és mesterszakos diplomázók számára. Ugyanakkor több karon hirdetnek meg ad hoc jelleggel pályázatokat, támogatásokat a versenyszférába tartozó cégek, többek között az Audi, a BP, a Kalegran Ltd., valamint képzési hozzájárulását intézményünknek ajánlja fel többek között a Paksi Atomerőmű, a Deloitte. Budapest Főváros Önkormányzata pedig diplomatémákat és az azok kidolgozásához szükséges szakmai hátteret biztosít.
A legutóbbi, 2011. évi felmérés alapján a 2008-ban és 2010-ben végzettek 5,9%-át alkalmazzák korábbi gyakorlati helyükön, a legmagasabb arányban a TáTK-n végzettek.
Az Eszterházy Károly Főiskolán 2010-ben megvalósult átfogó diplomás pályakövetési kutatás keretében az intézmény megvizsgálta a főiskolán végzett hallgatók munkaerő-piaci helyzetét, álláskeresési sajátosságait, elhelyezkedési esélyeit. A kutatás zárótanulmánya a javaslatok között első pontban említi a szakmai gyakorlati helyek számának növelését, amely elősegíti a hallgatók szakmai kapcsolódási lehetőségeinek gyarapodását.
A szakmai gyakorlatot teljesített egykori hallgatóik 17%-a helyezkedett el azon a munkahelyen, amelyen gyakorlatát végezte. Ugyanakkor a tanulmány kitér arra is, hogy csupán 47%-uk gondolja úgy, hogy tanulmányaihoz kapcsolódó munkatapasztalatot szerzett. 
Az Eszterházy Károly Főiskolán a Karrier- és Gyakorlati Hely Koordinációs Iroda több mint 350 céggel, szervezettel áll kapcsolatban, amelyek fogadják szakmai gyakorlatokon hallgatókat. Az egyre növekvő kapcsolati háló nagyban segíti a hallgatók gyakorlati programjának teljesítését, állásajánlatok, frissdiplomás programok lehetőségeinek hallgatókhoz való eljutását. Összegyűjti a munkáltatóktól érkező állásajánlatokat, hírlevélben értesíti az álláskeresőket. Míg gyakorlati programot a legtöbb a főiskolával kapcsolatban álló cég hirdet, ösztöndíjprogramra való felkérés eddig nem érkezett. 
A zárótanulmány ugyancsak megfogalmazza az állásbörzét valamint a karriertanácsadás jelentőségét, mint az elhelyezkedési gondok csökkentésének egyik fontos változóját. Az intézményi állásbörzék jó lehetőséget kínálnak a hallgatóknak arra, hogy megismerkedhessenek cégekkel, szervezetekkel, valamint személyesen bemutatkozhassanak a megjelent képviselőknek. A kapcsolódó szakmai programok pedig segítenek, hogy minél felkészültebben vehessen részt a hallgató a cégekkel való találkozáskor. 
A rektor véleménye szerint a gyakorlati képzés minősége, a szakmai gyakorlati helyek számának növelése vitathatatlanul fontos alapköve a sikeres munkaerő-piaci részvételnek, ugyanakkor fontos, hogy alternatív pályakezdést elősegítő eszközökkel egészüljön ki, mint a pálya- és karriertanácsadás, vagy a szakmai tapasztalatot jelentő önkéntes koordináció. 
A Károly Róbert Főiskola rektorától kapott tájékoztatás szerint a fiatal pályakezdők esetében sokszor a munkatapasztalat hiánya jelent az elhelyezkedésben gondot. A munkaerőpiacon a gyakorlatias, speciális szaktudással rendelkező szakembereket keresik leginkább, ezért egyre nagyobb jelentősége van a felsőoktatásban a gyakorlatorientált képzés megvalósításának. Ennek a követelménynek a Károly Róbert Főiskola maximálisan igyekszik megfelelni. Képzési programjainkban valamennyi szakon, minden képzési szinten az ide vonatkozó hatályos jogszabályi rendeletnek, a képzési és kimeneti követelmények előírásainak megfelelően alakították ki az elméleti és a gyakorlati órák arányát. 
A szakok tantervei rögzítik az elméleti órákkal összhangban a gyakorlati óraszámokat, amelyek között félévközi üzemi gyakorlat, nyári gyakorlat és féléves gyakorlat, mint gyakorlati forma is megtalálható. A hallgatók üzemi gyakorlatainak teljesítésében minden segítséget megad a főiskola, a rendelkezésre álló képzési bázisaikon pedig biztosítják az évközi gyakorlatok feltételeit. 
A rektor tapasztalatai szerint a gazdálkodó szervezetek nem eléggé motiváltak abban, hogy fizetés ellenében foglalkoztassák a hallgatókat, pedig az érdemi munkavégzésnek ez is feltétele lenne. Véleménye szerint a gyakornokokat foglalkoztató munkavállalókat adó- és járulékfizetési kötelezettségeinek mérséklésével lehetne érdekeltebbé tenni a hallgatók hosszabb távú foglalkoztatásában.
A főiskola évek óta szervez állásbörzét a hallgatók számára, amelyen elsősorban a végzősök vesznek részt, de érdeklődnek alsóbb évfolyamosok is. A bemutatkozó vállalatok különböző területekről képviseltetik magukat, számuk azonban évről évre csökkenő tendenciát mutat, ami nehezíti a hallgatók elhelyezkedését. A cégek zöme napjainkban tartózkodik ezektől a rendezvényektől, hiszen a kapacitásaik mind anyagi, mind humán területen korlátozottak. A hallgatók egy része részt vesz a fővárosban tartott állásbörzéken is, ahol nagyobb a merítési bázis a potenciális munkahelyek tekintetében. 
A tájékoztatásból az is kiderül, hogy az intézményben számos szakmai rendezvényt szerveznek, amelyeken a hallgatóknak lehetőségük van találkozni különböző cégek szakembereivel, képviselőivel, így rajtuk keresztül információhoz juthatnak az adott vállalatról, cégcsoportról. Ilyen rendezvények a konferenciák, szakmai napok, előadások a szakkollégium és Magyar Közgazdasági Társaság rendezvényei. További fontos lehetőséget jelenthet a hallgatók számára a rektor szerint az összefüggő szakmai gyakorlatokon való részvétel, amely egyébként többeknek végzés utáni elhelyezkedési lehetőséget is jelent. 
A főiskolán működő Diplomás Pályakövetési Rendszer adatai alapján a korábbi évekhez képest jellemző, hogy a tanulmányaikat befejező hallgatók a tanulmányi évek alatt gyakorlatot biztosító munkáltatónál helyezkednek el. Hozzátette azonban azt is a rektor, hogy az ilyen típusú elhelyezkedések száma növelhető lenne, ha a gazdálkodó szervezetek motiváltabbak lennének abban, hogy fizetés ellenében foglalkoztassák a hallgatókat, így érdemi munkavégzésre alkalmaznák a szakmai gyakorlaton résztvevőket. Egy területet tartott fontosnak kiemelni, ahol kifejezetten jól működik a rendszer, ez pedig a turizmus-vendéglátás szektora.
A Kaposvári Egyetem rektorától kapott tájékoztatás szerint a Kaposvári Egyetem gyakorlatorientált szakjain a hallgatók magas szintű gyakorlati ismereteket kapnak, a gyakorlati képzésre fordított szakmai órák száma a képzési és kimeneti követelményekhez igazodva teljesen megfelelő. A gyakorlatokon az együttműködési megállapodások alapján a gyakorló terepek a végzett hallgatók foglalkoztatásában is aktívan részt vesznek. Az állásbörzéken szervező és résztvevő szerepet töltenek be, valamint a beiskolázási időszakban lehetőséget biztosítanak az érdeklődők számára a szakmai munkák megtekintésére. 
A Kaposvári Egyetem Karrier Irodája állásbörzéket szervez évente két alkalommal. Az állásbörzéken elsősorban a régióban és annak vonzáskörzetében a lehetséges álláskínáló vállalatok, vállalkozások, valamint közintézmények is részt vesznek. A végzett hallgatók munkába állásának mutatóit 2007 óta egyetemi Diplomás Pályakövető Rendszer követi nyomon. A Karrier Iroda költségtérítés nélküli egyéni karrier-tanácsadást, valamint állást kereső tréningeket szervez és tart az érdeklődő hallgatók számára.
A Kecskeméti Főiskola rektora arról tájékoztatott, hogy az eddigi céges partnereik visszajelzése, illetve saját tapasztalataik szerint az egyik fő problémát, a szakmai gyakorlati idők rövidsége jelenti. Egyes szakok esetében ez csak 3 hét, jobb esetekben pár hónap. Egyre több multinacionális cég próbál kidolgozni szakmai gyakornoki programokat, amelyek keretében külön díjazás fejében, szerződéses keretek között, legtöbbször 6 hónapra fogadnak hallgatót. Mindez sajnos nem jellemző a kis- és középvállalkozói szektorra, ahol külön erőforrás erre nincs. 
A Kecskeméti Főiskola 15 éve rendez állásbörzét minden évben. A rendezvény folyamatosan fejlődött bővült az elmúlt évek alatt, mind a kiállítók, mind a részt vevő hallgatók és az elérhető szolgáltatások tekintetében. A cégektől a kérdőíveken keresztül visszajelzéseket kap a főiskola, hogy melyek azok a hiányosságok a hallgatók részéről, amelyek még fejlesztésre szorulnak (p1.: nyelvtudás, személyes kompetenciák, szakmai gyakorlat hiánya). A hallgatók visszajelzései alapján pedig elmondható, hogy számos impulzus éri őket az állásbörzén keresztül arra vonatkozóan, hogy melyek azok a területek, ahol még fejlődésre szorulnak, milyen volt a fogadtatása az önéletrajzuknak, milyen benyomást keltettek a munkáltatóban.
A fiatalokat folyamatos tanácsadási lehetőségekkel, a munkáltatókkal való állandó kapcsolattartással, számukra hirdetett lehetőségek népszerűsítésével segíti a főiskola Hallgatói és Oktatói Szolgáltató Központja. A központ az állásbörze szervezésén, a folyamatos karrier tanácsadáson kívül, kurzusok szervezésében is részt vesz, céges látogatásokat, előadásokat szervez, ingyenes, tematikus kiadványokat terjeszt a hallgatók körében, foglalkozik tehetséggondozással, hallgatói versenyek menedzselésével, és öregdiákokkal való kapcsolattartással is. A főiskola partnercégei közvetlenül juttatják el az intézményhez az aktuális álláskínálatukat, melyeket több fórumon népszerűsítenek a hallgatók körében. Szükség esetén teljes körűen gondozni tudják az állás megpályázásának folyamatát: az önéletrajz elkészítésétől az interjúra való felkészítésig. 
A Kecskeméti Főiskola Gépipari és Automatizálási Műszaki Főiskolai Kara 2012 őszétől indította el járműmérnök alapszakján a „duális” képzési formát, két multinacionális cég közreműködésével, így konkrét gyakorlati tapasztalatokról a rektor a válaszadás időpontjában még nem tudott beszámolni. Azt azonban hozzá tette, hogy a képzési forma iránt nagy az érdeklődés a munkáltatók részéről, a további partnerek bevonásának lehetőségét igyekeznek kidolgozni.
Ösztöndíj programok szervezésére már kevesebb megkeresés érkezik a főiskolához a korábbiaknál. Ennek oka a rektor szerint, hogy az ilyen lehetőségekkel rendelkező és élni tudó cégek saját szervezésben megvalósítják ezeket a programokat, és csak a népszerűsítésben kérik az intézmény segítségét. E kezdeményezést a főiskola vezetősége jónak találja, de szívesen vennék önálló – akár állami – ösztöndíjprogramok hirdetését, amely a kis- és középvállalkozói illetve nonprofit szektor számára nyújtana segítséget. 
A Hallgatói és Oktatói Szolgáltató Központ a végzősök körében végzett kérdőíves felmérése alapján a végzősök 20-25%-ának van lehetősége tovább dolgozni korábbi gyakorlati helyén. A személyes tapasztalatok, és visszajelzések is ezt erősítik, a szakmai gyakorlaton való részvétel kiváló lehetőség a későbbi munkavállalásra, még ha nem is közvetlenül a gyakorlat elvégzése után kerül erre sor. 
A Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem – a kapott tájékoztatás szerint – nagy jelentőséget tulajdonít a hallgatói munkaerő-piaci nyomon követésének, illetve az ebből származó tapasztalatok összegyűjtésének. Az intézmény jelenleg komoly erőfeszítéseket tesz az alumni nyilvántartás elkészítése érdekében, amely valószínűleg alkalmas lesz arra is, hogy naprakész információkat szolgáltasson a Zeneakadémián diplomát szerzett előadóművészeknek, zenepedagógusoknak és zenetudósoknak a képzésen túli szakmai munkásságáról. 
A zeneművészeti felsőoktatás szakirányainak nagy többségében alapvetően gyakorlatorientált képzési modellt követnek. A hatályos jogszabályi környezet világosan körülhatárolja, a működő szakirányok akkreditációs anyagai pedig tanegységi szinten szabályozzák az elméleti és a gyakorlati képzések helyét az intézmény oktatási struktúrájában. A zenei tanárképzés területén duálisnak mondható a képzés, tehát az elméleti és a gyakorlati oktatás egyensúlyán alapul. Ugyanakkor (különösen az összefüggő tanítási gyakorlatok esetében) az egyetem vezetősége szükségét látta, hogy – a jogszabályi környezet szabta kereteken belül – intézményi szintű szabályozással is rögzítse a követelményeket. A rektor véleménye szerint az elméleti és gyakorlati képzések összehangolása biztosított a Zeneakadémia hallgatói számára.
A felsőoktatási intézmények által szervezett állásbörzék a rektor szerint a Zeneakadémia hallgatói számára nem nyújtanak segítséget a munkerő-piacon történő elhelyezkedésében. Az egyetem a magyar felsőoktatási rendszer egészét tekintve is kiemelkedő helyen áll nemzetközi viszonylatban, így hallgatóinak jelentős része a hazai és a nemzetközi zenei életben, gyakran ún. próbajáték révén helyezkedik el. A zenepedagógiai diplomával rendelkezők a közalkalmazotti szféra irányába indulnak, mely területen kielégítő módon működnek az állás-portálok.
Az intézmény tapasztalatai szerint a tanulmányaikat befejező hallgatók elenyésző számban helyezkednek el a tanulmányi évek alatt gyakorlatot biztosító munkáltatónál. Az ilyen típusú munkáltató a zenei felsőoktatásban egy gyakorlóiskola, amely az üzleti szférától eltérően nem használja munkaerő-toborzásra a gyakorlati időt.
A Zeneakadémia 2011-ben – egy sikeres pályázat révén – kísérleti programot szervezett 15 tehetséges hallgató számára, amelytől azt várta, hogy az hatással lesz a hallgatók munkaerőpiacon való sikeres megjelenésére is. A program célja az volt, hogy a zenei tehetségen túli olyan képességeket fejlesszenek, olyan ismeretek megszerzését segítsék elő, amelyek lehetővé teszik azt, hogy a növendékek már egyetemi éveik alatt elkezdjék a felkészülést a nemzetközi zenei életben történő érvényesüléshez.
A duális képzés eredményeit jól mutató nyomon követési rendszer kiépítése az alumni portál építése kapcsán jelenleg is zajlik, annak teljes kiépülését követően azt egyben a minőségbiztosítás egyik fontos mérési pontjának is tekintik.
A Zeneakadémiát ösztöndíjprogramok szervezésére munkaadói oldalról nem keresték, ugyanakkor a Zeneakadémia jelentős nemzetközi felsőoktatási, vagy mecénási kapcsolatrendszere révén részt vesz ösztöndíjprogramokban.
A Magyar Képzőművészeti Egyetem rektorának meglátása szerint a hatályos jogszabályi környezet hatására javult a képzőművészeti képzésben kiemelt fontosságú gyakorlóhelyen, műtermekben, szakműhelyekben folyó alkotó képzési tevékenység, valamint az elméleti oktatás feltételrendszere. Az infrastruktúra kialakítását, felújítását, fejlesztését és korszerűsítését azonban kizárólag pályázati forrásokból tudja finanszírozni az egyetem. Sajnos azonban a Közép-magyarországi régióban ezek a források jelenleg kiapadtak.
Az egyetem nem szervezett és nem vett részt állásbörzéken, a diplomás pályakövetés eredményei azonban azt mutatják, hogy a művészeti tevékenységet végző és oktató diplomás fiatalok speciális munkaerőt jelentenek, mert a munkavégzésükhöz művészeti végzettség és magas szintű szakmai-oktatási ismeretek szükségesek. Ezért – a rektor álláspontja szerint – a régió foglalkoztatási statisztikáit csak közvetetten érdemes vizsgálni, hiszen szellemi szabadfoglalkozásúként egy lényegesen szűkebb részét képezik a munkaerőpiacnak. A foglalkoztatás mérését az sem segíti, hogy nincs egy stabil, a frissen végzett művészeket felvevő munkaerőpiac, a tanulásba, képzésre fordított energiák, anyagi ráfordítások nem térülnek meg azonnal, azok hosszú távon hasznosulnak, mind az egyén, mind a társadalom számára. 
A fiatalok elhelyezkedését segítheti, hogy bár az utóbbi éveket meghatározó, a művészeti felsőoktatás területén bekövetkezett folyamatok eredményeképpen az intézmény képzési kínálatában meglévő szakok más egyetemeken is megjelentek, de a restaurátor-, az intermédia-, a képzőművész-tanár-, valamint a képzőművészet elméleti képzéseknek jelenleg nincs magyarországi versenytársa.
A Miskolci Egyetem rektora a következőkről tájékoztatott. A jogszabályban rögzített képzési és kimeneti követelmények rögzítik az elméleti és gyakorlati képzés arányát és kapcsolódását, és ezen jogszabályi követelményektől a felsőoktatási intézmények nem térhetnek el. A Miskolci Egyetem által kínált képzési struktúra meglehetősen heterogén a tekintetben is, hogy ötvözi az elméleti és a gyakorlatorientált képzési módszerek megvalósítását. A rektor véleménye szerint valamennyi képzési területen alapvetően biztosított az elméleti és a gyakorlati képzések összehangolása, illetve a Miskolci Egyetem fontos célkitűzésének tekinti a gyakorlatorientált képzés biztosítását.
Az állásbörzéket nagyon hatékonynak tartja, mivel közvetlen kapcsolatot alakítanak ki a munkaerőt kereső cégek és az egyetem hallgatói között. Az állásbörzék programja túlmutat az egyszerű bemutatkozáson, lehetőséget ad a hallgatóknak a munkahely keresési folyamatba való betekintésre, és gyakran gyakorlati helyeket, ösztöndíjakat is szerezhetnek a hallgatók. Az állásbörze során önéletrajz készítő- és interjú tréningeket is szerveznek a hallgatók későbbi elhelyezkedési esélyeinek hatékonyabbá tétele érdekében.
A Miskolci Egyetem az állásbörzéken kívül folyamatos tréningekkel, tanácsadásokkal segíti a hallgatókat a munkakeresésben, illetve a kötelező szakmai gyakorlatok is lehetőséget teremtenek arra, hogy a hallgatók jó kapcsolatot alakítsanak ki a munkáltatókkal a későbbi elhelyezkedés reményében. A felsőoktatási intézmény oktatói törekednek arra, hogy tudományos kutatásokba, projektmunkákba a hallgatókat bevonják. Kiemelt fontosságúnak véli az egyetem vezetősége a hallgatók idegen nyelvi felkészültségének javítását, ennek érdekében számos nyelvtanfolyamot indítanak.
Tényleges duális képzés nem folyik az egyetemen, ennek ellenére majdnem minden képzéshez tarozik 3-6 hetes kötelező szakmai gyakorlat. A szakmai gyakorlat jelentőségét kiemelkedően fontosnak tartja a rektor.
Az intézmény Diplomás Pályakövetési Rendszert működtet, a végzés után egy, illetve három évvel történő felmérés eredményei közel azonosak. A hallgatók megítélése szerint gyakorlatorientáltak, a szakmai tárgyak jól megalapozottak, közepes mértékben segítik a szakmai fejlődést és használhatók a munka világában.
A munkaadói oldalról jellemzően a műszaki karokhoz (Gépészmérnöki és Informatikai Kar, Műszaki Földtudományi Kar, Műszaki Anyagtudományi Kar) érkeznek megkeresések ösztöndíjprogramok szervezésére (például Wanhua-BorsodChem Ösztöndíjprogram, Filtrona Filters Products Karrierprogram). A vállalatok legnagyobb motivációja ezen a téren az, hogy Európa szerte hiány van mérnökökből. Általánosságban külföldi tulajdonú társaságok kérik az egyetem karainak közreműködését kis létszámú hallgatót érintő ösztöndíjprogramokban. A rektor tapasztalatai szerint a hazai társaságok és szakmai szervezetek inkább diplomaterv díjakat írnak ki.
A Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem volt hallgatóinak jelentős része már a diplomaszerzéskor elhelyezkedett, és akik nem, azok is általában 2-6 hónapon belül munkát találnak. Emellett a végzett hallgatók közel kétharmada szerint a jelenlegi munkája során az egyetemen szerzett tudás elengedhetetlen vagy jól használható, és a végzettek több mint kétharmada szerint a munkája nagy mértékben kapcsolódik a végzettségéhez. Természetesen ugyanezen felmérések adatai alapján tisztában van az egyetem vezetősége a képzésekhez kapcsolódóan a végzettek részéről megfogalmazott igényekkel (gyakorlati ismeretek növelése, elhelyezkedést segítő kompetenciák, készségek fejlesztése, szakmai tapasztalatszerzés biztosítása), amelyeknek a képzésbe történő beépítése érdekében igyekeznek javítani a BME és a munkáltatók közti kapcsolatokat, fejlesztik karrierszolgáltatásaikat és a hallgatók számára tapasztalatszerzési lehetőségeket biztosítanak mind a képzés keretein belül, mind a képzéshez kapcsolódóan. 
A BME által szervezett Műegyetemi Állásbörzén évente két alkalommal 100-120 munkáltató, valamint 2000-2500 hallgató és végzett találkozik, és ennek során az állásbörze keretein belül a hallgatók megismerhetik a munkáltatók által kiírt szakmai gyakorlatokat és munkalehetőségeket, illetve általánosan tájékozódhatnak a képzésüknek megfelelő gazdasági szektor, ágazat állapotáról, helyzetéről, perspektívájáról az adott ágazat prominens képviselőitől. Ennek megfelelően a rektor véleménye szerint a felsőoktatásban tanulók és a frissen végzettek esetén az állásbörze fontos szerepet tölt be mind a munkaerőpiac megismerése, mind az elhelyezkedés során.
A BME Karrier Iroda szakmai tapasztalatai alapján a munkáltatók által működtetett ösztöndíjprogramok (vagy egyéb hallgatói munkaerő-toborzást szolgáló, például gyakornoki programok) szervezését általában a munkáltató valamely egysége, részlege hajtja végre, ritkán ezt a feladatot más munkaerő-toborzással foglalkozó vállalattal végezteti el a munkáltató. Ennek megfelelően a Karrier Irodát a munkáltatók csak az ösztöndíjprogramjukban való részvétellel vagy egyes részfeladatok (főként előadástartás, hallgatók közti hirdetés) lebonyolításával keresték meg, amit a Karrier Iroda eseti megállapodások alapján általában meg is tett.
A Nemzeti Közszolgálati Egyetem rektora válaszában leszögezte, tekintettel arra, hogy a Nemzeti Közszolgálati Egyetem csak 2012. január 1-én jött létre és az egységes pályakövető rendszer kialakítása is folyamatban van, konkrét adatokat jelenleg csak a jogelőd intézmények vonatkozásában tud szolgáltatni.
A Közigazgatás - tudományi Kar álláspontja szerint a hatályos jogszabályi környezet hatása az elméleti és gyakorlati képzések összehangolásában nem meghatározó. Ennek megfelelően az egyetemi vezetés döntésén alapul, hogy az általános alapképzés mellett, beépülnek-e a gyakorlati elemek is az oktatásba. 
A rektor kitért arra is, hogy az állásbörzék eredményessége az adott intézmény presztízsén, oktatási színvonalán múlik. A hallgatók elhelyezkedését nagyban segíthetik a közigazgatási szervekkel megkötött együttműködési megállapodások, amennyiben azok nem formálisak, és megfelelően érvényesülnek. 
A közigazgatási terület szakmai gyakorlati rendszere teljes átalakításra szorul. A néhány hét időtartamú szakmai gyakorlat ugyanis nem váltotta be a hozzá fűzött reményeket. A közszolgálatban eltöltött rövid idő a hallgatók számára egyáltalán nem, vagy csak alig tette lehetővé a tényleges tapasztalatszerzést: az augusztus végi szeptemberi munkavégzés, az őket foglalkoztatató szervezetek számára egyáltalán nem volt ideális; a nyári szabadságolások miatt alig-alig volt, aki igazi szakmai mentorként segítette a diákok munkáját. 
A szakmai gyakorlat megújulásának célja, hogy lehetőséget kínáljon tényleges közszolgálati tapasztalatok megszerzésére, illetve lehetővé tegye a jövőbeli hivatás, munkahely megismerését, biztosítsa az addig szerzett elméleti ismeretek alkalmazását, a szakdolgozat elkészítéséhez szükséges kutatómunka elvégzését. Ezeknek a követelményeknek csak a képzés struktúrájába integrált, féléves, folyamatos monitoring alatt működő rendszer képes megfelelni.
A Közigazgatás-tudományi Karon önálló karrier tanácsadás 2012. január l-e előtt nem működött. Ezt a feladatot a Budapesti Corvinus Egyetem Központi Karrier Irodája látta el. A Diplomás Pályakövető Rendszert ugyancsak a Központi Karrier Iroda működtette.
A Rendészettudományi Kar jogelődjénél a Rendőrtiszti Főiskolán valamennyi levelező hallgatót a rendvédelmi szervezetek foglalkoztattak. A nappali tagozatos hallgatók szintén ezeken a területeken helyezkedtek el az általuk kötött tanulmányi szerződéseknek megfelelően. Az Intézményben diplomás pályakövetési rendszer 2012. január l-e előtt nem működött.
A Hadtudományi és Honvédtisztképző Kar jogelődjénél a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetemen jelenleg is tevékenykedő Karrier Iroda látta el a karrier management tevékenységet, és működtette a Diplomás Pályakövető Rendszert. Állásbörzék szervezésére a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetemen – a képzés jellegére is tekintettel – nem került sor.
A Nyíregyházi Főiskola rektorhelyettesének válasza szerint intézményükben a duális képzés, 2012-ben – kifutó jelleggel – teljes mértékben befejeződött. Ebben a képzési formában az elméleti képzés és gyakorlati képzés aránya 70 - 30%-ban volt meghatározva. A munkaerő piaci visszajelzés alapján megállapítható, hogy ezek a szakképzettségek egyértelműen befogadásra kerültek a megfelelő munkakörökbe. 
A bolognai rendszerű alapképzés már a gyakorlatorientált képzésekre helyezte a hangsúlyt, magasabb gyakorlati ismeret arány meghatározásával. A duális képzésben a 13 - 15 hetes szorgalmi időszakot 5 hetes vizsgaidőszak követte és a gyakorlati képzést a szorgalmi időszakon belül vagy a nyári szünetben végezte a hallgató. A bolognai képzésben a gyakorlati képzés során a hallgató a féléveken belül valamint összefüggő, legalább 6 hét időtartamtól egy egész szemeszteren keresztül friss, modern gyakorlati ismereteket szerezhet. Megismerheti a szervezet, vállalat működését, részese a mindennapoknak. Valódi problémákkal és megoldássokkal találkozhat, friss diplomásként olyan tapasztalattal fog rendelkezni, ami kiváló lehetőséget biztosít a munkaerőpiacon történő elhelyezkedés során.
A főiskola minden év tavaszán megrendezi állásbörzéjét. Az érdeklődők többsége a Nyíregyházi Főiskola hallgatóiból tevődik össze. Az álláskínáló cégek elsősorban az IT, a pénzügy és a műszaki területről érkeznek. Az állásbörzék iránti érdeklődés csak koncentrált, kemény marketing- és kommunikációs tevékenységgel növelhető, ami évről-évre nagy kihívást jelent, nehéz megtalálni azt a motiváló tényezőt, ami a hallgatót arra sarkallja, hogy egyáltalán megjelenjen az állásbörzéken. Vannak tudatosan tanuló, jövőjüket építő hallgatók is, akik állandó résztvevői az állásbörzéknek, de sajnos ez az összes hallgatóhoz képest még nem képez jelentős arányt. 
Az állásbörzék szervezésén kívül az alábbi tevékenységekkel segíti az intézmény a fiatalok elhelyezkedését, illetve az arra történő felkészülést: a) karrier-tevékenységek: állásbörze szervezése, munkaerő- közvetítés, munkaerő- kiválasztás, szakmai gyakorlati lehetőségek, karrier- tréningek szervezése, szakmai előadások, szakmai utak szervezése, céges előadások, gyárlátogatások, próbainterjúk, IQ teszt, grafológiai vizsgálat; b) alumni- tevékenységek: továbbképzési lehetőségek, szakmai rendezvények, találkozók, bálok szervezése, kedvezményrendszer működtetése, szakmai csoportok létrehozása, tapasztalatcsere, pályakövetéses vizsgálatok.
A Főiskolán 2010 évtől indult el a pályakövetési vizsgálatsorozat, ami három pillére épül: hallgatói pálya- és jövőkép vizsgálat, végzett hallgatók pályakövetése és munkaadói kutatás.
A felmérések egyértelműen igazolják, hogy azok a hallgatók tudnak a leghamarabb munkát találni, akik az oklevél átvételekor már gyakorlatot tudnak igazolni. Ennek egyetlen reális esélye a gyakornoki munka. E tekintetben jelentős előnyt élveznek azok a hallgatók, akik 7 féléves alapképzésbe járnak és egy teljes félévet gyakorlattal, munkahelyen tölthetnek el. Emiatt a legtöbb folyamatos szakmai munkát végző hallgató a Gazdasági és Társadalomtudományi Karról került ki. Sajnos kevés visszajelzést kapnak arról, hogy a gyakorlati képzés helyszínén munkát végző fiatalok milyen arányban tudnak elhelyezkedni, illetve ott maradni a képzés helyszínéül szolgáló munkáltatóknál, de a munkáltatók körében végzett adatfelvétel azt igazolja, hogy számos frissen végzett diplomást a gyakorlóhely már munkavállalóként foglalkoztatja. Eddigi tapasztalataik szerint ez az arány kb. 30%-ra becsülhető. A szakmai gyakorlatok helyszínét leggyakrabban maguk a főiskolai, egyetemi hallgatók választják ki, intézményi szinten ennek meghatározása nem jellemző. 
A rektorhelyettes véleménye szerint a szakmai gyakorlat nagy jelentőséggel bír a munkaadó részéről, mert lehetőséget ad a potenciális munkavállaló kiválasztására, képességeinek feltérképezésére. 
A rektrohelyettes válaszában kitért arra is, hogy sajnos Szabolcs-Szatmár-Bereg Megye munkanélküliségi mutatói igen rosszak, ami jelzi, hogy kevés a tőkeerős piaci szereplő. Ennek is következménye, hogy konkrét ösztöndíjprogram kialakítására megkeresés nem érkezett intézményük irányába, kivéve az állami és alapítványi ösztöndíjformákat.
A Nyugat-Magyarországi Egyetem a TÁMOP projekt keretében évente kiterjedt vizsgálatot folytat a végzett hallgatók munkaerő piaci elhelyezkedésének megismerésére. Ezt a tevékenységet a projekt lezárása (2011) után is folytatják, mivel alapvető fontosságúnak ítéli a végzett hallgatók életpályájának követését.
A rektor arról tájékoztatott, hogy az elméleti és gyakorlati képzés összehangolása, annak színvonala szakonként jelentősen eltér. Nehéz olyan gyakorlati helyeket találni, ahol a hallgató hasznosítható tudást és készségeket szerez szakmai profiljához illeszkedően. A legjobb helyzetben ezen a téren a gazdaságtudományi szakok és a tanárképző és pedagógia szakok hallgatói vannak, az előbbiek a gazdasági érdekeltség felismerése, az utóbbiak a tradíciók miatt.
Az intézmény rendszeresen szervez állásbörzéket, de ezeknek közvetlen befolyása az elhelyezkedésekre a hallgatók véleménye szerint minimális, a kapcsolati háló nagyobb jelentőséggel bír. Az állásbörzék és a korábbi szakmai gyakorlati helyek kapták a legalacsonyabb értékelést a végzett hallgatók véleményei alapján. Ötfokú skálán mérve az elhelyezkedésben betöltött szerepét az állásbörzék esetében 1,08-ra, a szakmai gyakorlati hely szerepét 1,24-re értékelték a végzett hallgatók. A legmagasabb értékelést a család, a rokonság és a baráti kapcsolatok kapták.
A rektor véleménye szerint az egyetem a fiatalok elhelyezkedését döntően a munkaerő piaci kapcsolatai alapján tudja segíteni. Jelentős szerepet játszanak ebben az alumni szervezetek és adott esetben az oktatók is. A hivatalos intézmények szerepe elenyésző.
Az egyetem a Diplomás Pályakövető Rendszer segítségével, valamint az alumni szervezetek útján szerzi információinak döntő részét a végzett hallgatók munkaerő piaci helyzetének alakulásáról. 
Az egyetem különböző karai maguk kezdeményeznek ösztöndíj programokat a megváltozott finanszírozási rendszerből eredő nehézségek ellensúlyozására, és ehhez próbálják megnyerni a munkaadói oldal támogatását.
Az Óbudai Egyetem oktatási főigazgatójának álláspontja szerint a hatékony gyakorlati képzés megvalósításához az ipari partnerekkel történő szorosabb együttműködésre lenne szükség. Az elmúlt évek jogszabályi változásai sajnos növelték a távolságot a felsőoktatási intézmények és az ipari szereplők között. Különösen fontos változásokat hoztak a szakképzési hozzájárulás befizetésével kapcsolatos jogszabályi módosítások. Míg korábban a járulékfizetésre kötelezett vállalkozások a befizetendő szakképzési hozzájárulás egy részét a felsőoktatási intézmények gyakorlati képzéseihez szükséges eszközök fejlesztésére fordíthatták, addig a jelenleg érvényes szabályozás szerint ezt a központi költségvetésbe kell befizetniük. A korábbi gyakorlat sok közvetlen kapcsolatot jelentett az ipari partnerekkel, akik megismerhették a felsőoktatásban folyó képzéseket és ezen keresztül könnyebben választhattak a végzett hallgatók között. 
További fontos változás a szakképzési járulékokkal kapcsolatban, hogy a gyakorlati képzőhelyet létrehozó vállalkozások bizonyos költségeket számolhattak el a náluk foglalkoztatott hallgatók után. Mivel ez a lehetőség is megszűnt, a cégek nem érdekeltek abban, hogy gyakorlati képzésre hallgatókat fogadjanak. 
Másik, az ipari partnerekkel történő kapcsolattartást érintő jogszabályi változás, az innovációs járulékokkal kapcsolatos. Korábban ennek a járuléknak a terhére a cégek kutatás-fejlesztési megbízásokat adhattak felsőoktatási intézményeknek. Mivel ez a lehetőség mára megszűnt, az ipar és a felsőoktatás kapcsolata tovább lazult, néhány partner esetében megszűnt.
Az állásbörzék nagyon hatékonyak, segítenek a fiataloknak megismerni az iparban megszerezhető pozíciókat, ráirányítják a figyelmet az ipar egyes szegmenseiben fontosabb kompetenciákra. A próbainterjúk során a hallgatók kommunikációs készsége javul, a HR (személyügyi) munkatársak rámutatnak a gyenge pontjaikra. Az állásbörzék segítenek abban is, hogy a hallgatók pontosabban behatárolhassák helyüket a munkaerő piacon, és reális bérigényeket fogalmazhassanak meg. 
Az Óbudai Egyetem idén 14. alkalommal rendezte meg az egyetemi állásbörzét. A rendezvényen nemcsak az Óbudai Egyetem több ezer hallgatója vehet részt, hanem az ország bármely más műszaki jellegű felsőoktatási intézményéből is várják a rendezők a végzős, illetve alsóbb éves hallgatókat. A rendezvényen számos kiállító jelenik meg az egyetem képzési profiljához igazodó állásajánlatokkal, többek között a MOL, Nokia Siemens Networks, Bosch csoport, Ericsson Magyarország, Audi Hungaria Motor Kft., British American Tobacco, BIS Hungary Kft., Henkel, Magyar Honvédség, Vöröskereszt, SAP, Morgan Stanley stb.
A kooperatív képzés az egyetem nappali alapképzéséhez kapcsolódó, önkéntes, kiegészítő gyakorlati modul, amelyben az egyetem és valamely gazdasági társaság, vállalat, intézmény együttműködnek annak érdekében, hogy az egyetemi hallgatók – a képzési célban megfogalmazottak szerint – szakmai gyakorlatot szerezzenek. A kooperatív képzés során a hallgatók a képzést támogató cégeknél szakmai gyakorlatot (4 nap/hét), az egyetemen pedig speciális elméleti ismereteket szereznek (1 nap/hét), és a cég szakembereinek segítségével elkészítik szakdolgozataikat. A képzés időtartama 5 vagy 10 hónap, és elvégzése jelentős mértékben segíti a hallgatók munkaerő piaci elhelyezkedését.
Az egyetem szervezésében számos olyan tudományos és műszaki konferenciát és szakrendezvényt tartanak, ahol a legjobb hallgatók bemutatkozhatnak az ipar képviselői előtt. Ezek közül meg kell említeni a Magyar Tudományos Akadémia Természetes Polimerek Munkabizottságával közösen szervezett Fiatal Diplomások Fóruma rendezvényt, amelynek elsődleges célja, hogy a szakmai felsőoktatásban az elmúlt években végzett mérnökök és doktori képzésben résztvevő fiatal kutatók az ipar és a szaktudományok képviselői előtt is ismertethessék munkájukat. Egy további lehetőség az évi rendszerességgel megrendezett szakmai napok.
Az egyetem vezetősége fontosnak tartja a végzett hallgatókkal való kapcsolattartást, ezért rendszeresen tanár-diák találkozókat szerveznek, illetve az intézetek tartják a kapcsolatot a korábban végzettekkel. Intézeteik kiállítóként részt vesznek a hazai és nemzetközi szakkiállításokon melyekre lehetőségük szerint végzős hallgatóikat is eljuttatják. Itt közvetlen és személyes kapcsolatot alakíthatnak ki a végzés előtt álló mérnökhallgatók a cégekkel. A mérnökhallgatók egyesülete gyakornoki programokat szervez a hallgatóknak, akik ezen keresztül külföldi vállalatoknál tölthetnek el néhány hónapot.
Az oktatási főigazgató válaszlevelében kitért arra is, hogy az egyetemek jelentős részén, gyakran a hallgatói önkormányzatok szervezésében működik valamilyen karrier központ. Ezek a központok az állásajánlatok közzétételén kívül, az egyetem képzési profiljához illeszkedő, nagy foglalkoztatókhoz látogatásokat szerveznek, illetve kisebb kiállításokra, tanácsadásra hívják meg ezeket a cégeket.
Az egyetemen jelenleg nem folyik duális (elméleti és gyakorlati oktatáson alapuló) képzés, de a 2012/20l3-as tanévben az intézmény szándékában áll ilyen jellegű képzés indítása. A cégek nagy számban érdeklődnek e képzési típus iránt, hiszen a műszaki, és az informatikai területen képzett szakemberek hiánya is érzékelhető a munkaerőpiacon. Az az elképzelésük, hogy a 7 féléves képzés 2. féléve utáni nyártól a hallgatók folyamatos kapcsolatban állnak majd a cégekkel; a 8-10 hetes nyári gyakorlaton, illetve a 3. félévtől heti 1 napot, 4. félévtől heti 2 napot, az 5. és 6. félévben heti 3 napot, majd a 7. félévben előre láthatóan heti 4 napot töltenek a cégeknél.
Az egyetemnek van egy ipari partnere, amely már több éve két hallgató tanulmányait támogatja havi ösztöndíjjal. Néhány, egyszeri díjazású programot finanszíroznak még ipari partnereik, többnyire diplomamunkákhoz vagy versenyeredményekhez kapcsolódóan. Egy alkalommal kereste eddig meg az egyetemet egy megyei önkormányzat olyan ösztöndíjprogrammal, amely azt célozta, hogy végzés után a megyéből származó környezetmérnök hallgatók a településeiken vagy a régióban helyezkedjenek el. Gyakran előfordul, hogy a levelező tagozatos, költségtérítéses képzésben részt vevő hallgatók költségtérítési díját részben vagy egészben a munkáltatójuk átvállalja.
Az egyetem nem rendelkezik arra vonatkozó számszerű adatokkal, hogy milyen arányban helyezkednek el a tanulmányaikat befejező hallgatók a tanulmányi évek alatt gyakorlatot biztosító munkáltatónál. Hallgatói visszajelzések alapján megállapítható, hogy a hallgatók jelentős része helyezkedik el a gyakorlati helyet, illetve diplomaterv témát és konzultációs lehetőséget biztosító munkáltatónál. Mivel a kreditrendszerben a hallgatók tanulmányai elhúzódnak, gyakran már a diploma megszerzése előtt elhelyezkednek ezeknél a cégeknél.
A Pannon Egyetem több kara a kötelező szakmai gyakorlaton kívül kooperatív képzést szervez hallgatóinak, ahol a karral szakmai kapcsolatban álló céges partnereknél – a tanulmányaikkal párhuzamosan – akár féléves gyakorlaton vesznek részt a legjobb hallgatók. Informatikai és mérnöki területeken olyan projekt feladatokba vonják be a hallgatóikat, ahol lehetőségük van a legújabb technológiák elsajátítására, csoportmunkában való részvételre, ipari feladatok és elvárások megismerésére, valamint további szakmai tapasztalatok, referenciák megszerzésére.
Az egyetem rektorának véleménye szerint a szakmai gyakorlatos hallgatót 6 hétnél hosszabb ideig alkalmazó vállalkozások munkabér fizetési kötelezettsége miatt a vállalkozások általában nem érdekeltek a hosszú ideig tartó szakmai gyakorlatokban. Jogszabályokon kívüli probléma a vállalkozások esetén az is, hogy gyakran nincsenek felkészülve szakmai gyakorlatos hallgatók fogadására. 
Tapasztalatuk szerint az elhelyezkedettek kb. 10%-a a szakmai gyakorlatának helyén marad. A frissdiplomások visszajelzése alapján a hallgatók hasznosnak tartják a szakmai gyakorlaton megszerzett tapasztalatokat. 
A rektor véleménye szerint kívánatos lenne egy olyan jogszabályi környezet kialakítása, amely valamilyen eszközzel (p1. adókedvezmény) motiválná a vállalkozásokat, hogy az egyetemekkel együttműködve szakmai gyakorlati helyeket alakítsanak ki, tanulmányokat segítő ösztöndíjakat ajánlanak fel.
Az állásbörze hatása nehezen mérhető, mivel a vállalatok többsége nem követi, hogy egy-egy munkavállalójuk honnan került a céghez, azt pedig végképp nem, hogy milyen úton jutott el hozzájuk az álláskereső önéletrajza (p1. fejvadász cég, HR osztályára az álláskeresőtől kapott önéletrajza alapján, állásbörzén keresztül). Az álláskeresői oldalt a diplomás pályakövetéssel tudják követni, de az is bizonytalanságokat tartalmaz, mivel az álláskeresők is több helyre elküldik a jelentkezésüket (pl. munkaközvetítő cég, országos állásportálok), és nem ítélhető meg, hogy mi alapján hívják őket egy- egy állásinterjúra.
Az elhelyezkedést támogatja az álláskeresők számára működtetett állásportál, amely egy éve került kialakításra a Pannon Egyetemen, és egyre több cég ismeri meg, egyre növekszik a hirdetések száma. 
Az elhelyezkedés támogatásának lényeges elemei azok a szolgáltatások, amelyeket órarendi előadásokon kívül kaphatnak a hallgatók. Ennek jelentős része szakmai jellegű. A hallgatók részt vehetnek projekt munkákban, tehetséggondozásban, tudományos műhelyek kutatómunkájában, szakmai előadásokon, amelyeken keresztül megtapasztalhatják azt, hogy milyen a munkahelyi légkör, kipróbálhatják saját képességeiket, megismerhetik a személyes határaikat. Egy másik része a felkészítésnek a humán tanácsadás, amelyen önismeretről, egyéni kompetenciákról, azok fejlesztéséről kaphatnak visszajelzést a hallgatók egy-egy az egyetemen elérhető tréningen, egyéni tanácsadásokon, on-line elérhető tanácsadó oldalon keresztül. Ez segíti a hallgatókat abban, hogy megtalálják a számukra leginkább illeszkedő szakmát, munkakört. 
A Pannon Egyetemen elérhető nagyvállalatokkal szoros együttműködésben folytatott képzések, azonban egyik sem tekinthető duális képzésnek. A duális képzés bevezetésének a lehetőségét vizsgálják és az előkészítés fázisában van, de saját tapasztalatokkal még nem rendelkeznek.
Az Egyetem az országos módszertannak megfelelő diplomás pályakövetési rendszerrel rendelkezik, és szolgáltat adatot az Educatio Nonprofit Kft. számára a többi felsőoktatási intézményhez hasonlóan. 
Bizonyos mérnöki területeken, ahol országosan kevés a végzett szakember, a cégek próbálják ösztöndíj programokkal támogatni és a céghez kapcsolni a hallgatókat, de ennek az aránya az összes képzésen belül nem jelentős. Tapasztalataik szerint az ilyen programok száma lassú növekedést mutat. 
Egyéb, elhelyezkedéssel kapcsolatos tapasztalataik: az abszolutórium megszerzésekor végzős hallgatók közel 37%-a tartotta magát főállású dolgozónak és 45%-ának főállású munkahelye is volt. Az arányt jelentősen befolyásolja, hogy nappali, vagy levelező munkarendben folytatnak tanulmányokat a megkérdezettek. A nappali munkarendben tanulók 90%-a főállású diák, a levelező munkarendben tanulók 90%-a főállású dolgozó. A Pannon Egyetem esetében az 1 és 3 éve végzettek körében 4-5% a munkanélküliségi arány a diplomás pályakövetés 2011-es mérése alapján
A Pécsi Tudományegyetem (PTE) rektorának álláspontja szerint az alapképzés időszaka alatt a hallgatók több elméleti ismeretet sajátíthatnak el, mint a korábbi főiskolai rendszerben, ugyanakkor a korábbi egyetemi szakokhoz képest több gyakorlatot is szerezhetnek. Mivel a képzések minden képzési típus esetében kizárólag a kiadott, és rendeletben megjelent képzési és kimeneti követelmények, ill. szakmai és vizsgakövetelmények alapján szervezhetők, ezért minden tanterv a megadott elméleti és gyakorlati óraszámok betartásával készül.
Az állásbörze elsődleges célja a munkaerőpiacon szükséges ismeretek átadása, a tudatos karrierépítés hangsúlyozása. A rendezvényeken kitöltött kiállítói kérdőívek szerint a cégek 75-90%-ban eredményesnek ítélték a börzén való részvételüket. A munkáltatók leginkább a végzősök/friss diplomások megfelelő nyelvtudásával voltak elégedettek, ezt követi a jelentkezők szakmai felkészültsége, és a hallgatók által leadott pályázati csomag (motivációs levél, önéletrajz) minősége.
Az intézményi karrieriroda egyik legfontosabb feladatai közé tartozik az álláskeresésre való felkészítés. Az Oktatási Igazgatóság Központi Hallgatói Szolgáltató Iroda, mint összegyetemi karrier központ, számos felkészítő programot kínál a PTE hallgatóinak.
A gyakorlatigényes alapszakok mellett legfőképpen a mesterképzésben, valamint a posztgraduális szakirányú továbbképzések esetében fontos a megfelelő elméleti megalapozás után az ismeretek gyakorlatban való alkalmazása. Emiatt főleg a mesterszakok esetében a képzési és kimeneti követelményekben előírt minimális gyakorlati ismeretek kreditaránya nagyobb mértékben kibővülhet.
Az alapszakos tantervekben a gyakorlatokat jórészt kiscsoportos foglalkozások keretében (szemináriumok formájában) tartják meg, néhány speciálisan gyakorlati képzési területet kivéve – orvos- és egészségtudomány, társadalomtudomány egyes szakjai, természettudomány képzési területek –‚ ahol nagyobbrészt egyébként is a bolognai rendszerben általános 6 féléves képzésciklus helyett 7, illetve 8 féléves képzések jellemzők. A mesterszakokon már jórészt projektmunkák, csoportos gyakorlatok mellett szakmai gyakorlatok, terepgyakorlatok jellemzők a szemináriumokkal párhuzamosan, illetve helyett, azokat jóval meghaladó kreditmennyiséggel. Ez a módszer is egyértelműen azt tükrözi, hogy főleg az alapképzés elvégzését követően a mesterképzésben van különösen nagy jelentősége az elméleti ismeretekre épülő gyakorlati tudás elsajátításának.
A hallgatók elhelyezkedési esélyeit és később a munkaerőpiacon való érvényesülésüket elősegítő gyakorlatok kiemelt helyet kapnak a képzésszervezésben. Az Egyetemen létesített, a hallgatók karok közötti áthallgatásának elősegítésére létrehozott ún. Campus-csomag – számos egyéb ismeret mellett – gyakorlati tudáselemeket felvonultató kurzusokat is tartalmaz, amelyeket az érdeklődő hallgatók tantervi követelményeiken felül, vagy éppen szabadon választható kurzusként vehetnek fel.
A Diplomás Pályakövető Rendszer (DPR) országos kutatáshoz kapcsolódóan a Pécsi Tudományegyetem 2010-től évente tavasszal végez online kérdőíves vizsgálatot. A kutatás két részből áll: a pályakövetési vizsgálat során az 1 és 3 éve (2012-től még az 5 éve) végzett hallgatókat, a hallgatói motivációs vizsgálat során az adott félévben aktív jogviszonnyal rendelkező hallgatókat keresik meg a kérdőívekkel. A 2011-es kutatást a 2008-ban és 2010-ben végzettek körében végezték, az ő eredményeik a következők voltak: az abszolutórium megszerzése után a munkát kereső végzettek 81,6%-a talált munkát; akik nem kerestek munkát (52%) azok többsége már vagy dolgozott (p1. levelező képzést végzők) (38,9%), vagy továbbtanulást tervezett (7,9%) mester szakon, doktori képzésben; csak saját szakterületén vagy a saját és ahhoz kapcsolódó területen a munkát végzők 78,4%-a dolgozik. A DPR kutatás eredményei alapján az abszolutóriummal végzett hallgatók 7,8%-a helyezkedett el a gyakorlati helyén (azok közül a válaszadók közül, akik munkát kaptak a végzést követően.)
Az Egyetem rektorának nincs tudomása arról, hogy érkezett-e megkeresés a munkaadói oldalról ösztöndíjprogramok szervezésére.
A Semmelweis Egyetem rektora arról tájékoztatott, hogy a hazai és a nemzetközi jogi szabályozás az Egyetemük által folytatott valamennyi képzési területen többnyire megfelelő, elegendő és részletes szabályozást nyújt, hátteret biztosít a megfelelő színvonalú munkához. Az elméleti és a gyakorlati képzés összehangolása azonban a megfelelő jogi háttér mellett is nehézségeket okozhat, és különösen így van ez jelenleg az egészségügyi ágazatban. A jelenlegi orvos és szakdolgozó létszám a betegellátási feladatok mellett az oktatási, gyakorlati képzés feladatainak ellátásában a munkatársaktól rendkívüli erőfeszítést igényel.
Eddigi tapasztalataik azt mutatják, hogy az állásbörzéken és karriernapokon beszerezhető információk komoly segítséget jelentenek a hallgatóknak, lerövidítik a munkahelyhez vezető utat, tudatosabb munkahelyválasztást tesznek lehetővé, ami a későbbi teljesítményben is kézzel fogható. Az Egyetem különböző karain ún. karrier irodák működnek, ahol gyakorlott munkatársak segítik a fiatalokat az álláskeresést hatékonyabbá, átgondoltabbá tenni, de lehetőséget biztosítanak arra is, hogy munkáltatók és munkavállalók egymásra találjanak. Amennyiben az egyén álláskeresési problémái mögött pszichoszociális okok lehetnek, akkor a karrier iroda az álláskeresőt a megfelelő segítségnyújtó szakemberhez (pszichológus, pszichiáter) irányítja.
Az Egyetemen folytatott szinte valamennyi képzés duális rendszerű. Különösen fontos az elmélet és a gyakorlat összekapcsolása, összehangolása az egészségügyi és sporttudományi képzések esetében. A hatékonyságot leginkább az ágazatot, különösen az egészségügyet egészében sújtó problémák (szakember kivándorlás, forrás és eszközhiány, leterheltség, túlórák, megterhelő adminisztratív kötelezettségek, apátia) csökkentik, nehezítik. A betegellátás mellett végzendő oktatási feladatok ellátása az említett okok miatt meglévő szakemberhiány miatt csak jelentős túlórával, többletmunkával teljesíthető.
A Semmelweis Egyetemen 2009 óta működik a Diplomás Pályakövető Rendszer, amely megfelel az Educatio Nonprofit Kft. által működtetett országos Diplomás Pályakövetési Rendszer (DPR) követelményeinek. Ennek keretében évente online kérdőíves felméréssel vizsgálják a Semmelweis Egyetem aktív hallgatóit és minden évben az 1 és a 3 éve végzett hallgatókat, illetve ebben az évben már az 5 éve végzettek között is folytattak kutatást. A hallgatói felmérések leginkább a munkaerő-piaci motivációkat mérik fel, a végzettek felmérése pedig a munkaerő-piaci elhelyezkedésre fókuszál, ezen belül is kiemelten foglalkoznak az álláskereséssel, illetve az oktatásból a munkaerőpiacra való átmenet vizsgálatával. Ezt a vizsgálatot 3 évente kiegészíti egy telefonos megkérdezésen alapuló széleskörű reprezentatív felmérés, amely az Egyetemen 1-3 éve végzettek munkaerő-piaci helyzetét, terveit és tapasztalatait méri fel.
A munkaadói oldalról ösztöndíjprogramok szervezésére irányuló megkeresés az Egyetemen nem vált gyakorlattá, de néhány karra (pl. Gyógyszertudományi Kar) érkezett ilyen irányú megkeresés.
A 2012 tavaszán végzettek körében folytatott online felmérés adatai alapján a válaszadók 49,5%-a rendelkezett az abszolutórium megszerzésekor munkaviszonnyal, akik közül 4,6% százalék a korábbi gyakorlati helyén helyezkedett el.
A Széchenyi István Egyetemen az elméleti és gyakorlat összehangolását kiemelt feladatként kezeli, amelyet a jogszabályok a következők szerint biztosítanak:
a) Az egyes szakok indításakor a képzési és kimeneti követelményekben (KKK) meg kell határozni. A szakindítást mindig megelőzi egy piaci felmérés, amely felméri a munkaerő-piaci igényeket, elvárásokat. Ez nagyban segíti a megfelelő tantárgystruktúra, illetve az elmélet és a gyakorlat közötti helyes arány megtalálását. 
b) A szakok tantervein belül a tantárgyfelelősök feladata és felelőssége a tantárgyak frissítése (pl. új tananyag beépítése), hogy azok legjobban illeszkedjenek a korszerű technológiai és gazdasági igényekhez. 
c) A jogszabályok előírják a BSc/BA és MSc/MA szakokon a kötelező szakmai gyakorlatot. 
A Műszaki Tudományi Kar képzéseiben kiemelt szempont a gyakorlatorientáltság, így az Egyetem falain belüli laborháttér olyan alapot ad a hallgatóknak, hogy az ipari partnerek szívesen fogadják őket kihelyezett szakmai gyakorlatra. Gyakran a gyakorlat során szerzett tapasztalatok alapján születik meg a szakdolgozat, diplomamunka témája és sok esetben ez a későbbi munkahely-választás alapja is.
A Kautz Gyula Gazdaságtudományi Kar szakjain a hallgatóknak kötelezően előírt gyakorlaton kell részt venniük. A hallgatóknak lehetősége van arra, hogy saját maguk keressenek gyakorlati helyet, viszont amennyiben nem találnak, az intézmény keres számukra olyan partnert, aki fogadja őket. A gyakorlati helyek közvetítését, a szükséges dokumentáció kezelését a Karrier és Öregdiák Iroda végzi. 2011-ben közel 80 hallgató számára biztosított gyakorlati helyet, míg közel 200 olyan hallgató volt, aki maga talált fogadó intézményt. Utóbbi esetben a kar vezetésének jóváhagyása szükséges, szigorú kritériumok alapján.
A Deák Ferenc Állam- és Jogtudományi Kar alap- és osztatlan képzési szakjain a hallgatók a szakmai gyakorlatot általában a záróvizsga félévét megelőző nyáron, egybefüggően teljesítik. A tantervek lehetőséget engednek arra is, hogy a szakmai gyakorlatot félév közben végezhessék el, az ezzel a lehetőséggel élő hallgatók száma az elmúlt időszakban folyamatosan növekedett. A jogi asszisztens képzés esetében a hallgatók a szakmai gyakorlatot félév közben, heti 1-2 napon tudják teljesíteni.
A Petz Lajos Egészségügyi és Szociális Intézet az egészségtudományi képzés új BSc képzésekkel történő bővítése során a hagyományos kapcsolatrendszeren túl számos egészségügyi és nem egészségügyi regionális és országos szervezettel alakított ki és tart fenn kutatási és együttműködési munkakapcsolatot. Győr-Moson-Sopron megye vezető egészségügyi intézményei (PAMOK, Erzsébet Kórház Sopron, Balfi Mozgásszervi és Rehabilitációs Központ, Megyei Alapellátási Szabadegyetem, Egészségügyi Alapellátás, Harris Otthonápolási Szolgálat, EESZI Győr) közvetlen partnerként akkreditált gyakorlóhelyei és hallgatói kutatóhelyei az Egyetem képzéseinek.
A gyakorlati és tudományos együttműködésen kívül további, elsősorban tudományos konferenciákat és workshop-okat szerveznek közösen a hallgatók, az oktatók és az intézmények. Az új szakok igényeinek megfelelően többek között a következő regionális intézmények kerültek gyakorló- és kutatóhelyként valamint potenciális munkaerő-piaci felvevőként partnereik sorába: Regionális Nyugdíjbiztosító Igazgatóság Győr, Regionális Egészségbiztosítási Pénztár Szombathely, Országos Rehabilitációs és Szakértői Intézet Győr, Allianz Hungária Biztosító, ING Biztosító.
A szociális képzés területén az Felső-Dunántúli térség szociális szolgáltatóival, önkormányzataival és civil szervezeteivel együttműködve továbbra is erősíteni kívánja a tanszék az ágazati és ágazat közötti innovációs tevékenységekben való részvételt, illetve igyekszik növelni a társadalom érzékenységét a társadalmi-szociális problémák és az azok megoldásában való állampolgári és közösségi szerep- és felelősségvállalás iránt. Az Egyesített Egészségügyi és Szociális Intézmény (EESZI-Győr) mint Regionális Szociális Módszertani Központ a tanszék partnere a nemzetközi EIPEN programban és két TÁMOP projektben is. Az együttműködés a módszertani- kutatási-képzési tevékenység szervesebbé tételéhez tud a jövőben hozzájárulni.
Varga Tibor Zeneművészeti Intézetben a bolognai rendszerű zenetanár mesterképzésben résztvevő hallgatóknak az utolsó félévben egy féléves összefüggő zeneiskolai gyakorlatban kell részt venniük. A legtöbb hallgató a győri Richter János Zeneművészeti Szakközépiskolában teljesíti a szakmai gyakorlatát, ahol mind az alapfokú, mind a középfokú oktatási tapasztalatokra tehetnek szert
A Széchenyi István Egyetem Karrier Irodája évente két alkalommal rendez állásbörzét az egyetem főépületének aulájában. Az őszi félévben a regionális, míg a tavaszi félévben a győri állásbörzére látogathatnak el majd az érdeklődők. A szervezet legfontosabb feladata a hallgatók munkavállalásra való felkészítése, a karrier és életpálya tervezés tudatosítása. Több mint 700 céggel fennálló kapcsolata által a hallgatóknak gyakorlati helyeket és munkalehetőséget kínál, folyamatosan bővülő alumni, öregdiák szolgáltatásokat nyújt (hírlevelek, Alumni Magazin, öregdiák találkozók, Öregdiák Bál) és üzemelteti a Diplomás Pályakövető Rendszert. Az iroda részt vesz a Practing Alapítvány által gondozott szakmai gyakorlati rendszer működtetésében. A Practing gyakornoki rendszerben több mint 130 cég, minősített partner vesz részt, amely évente közel 100 kiválasztott hallgatónak nyújt kiemelkedő gyakorlati lehetőséget. 
A Széchenyi István Főiskola Közlekedési és Gépészmérnöki Fakultása 1996 őszétől kezdődően az Európai Unió Phare programjának támogatásával a gépész, a közlekedésmérnök, a műszaki menedzser és a mérnök tanár szakokon tanuló hallgatók számára gyakorlatorientált mérnökképzést (Practing gyakorlat) indított, amelyben ma már részt vehetnek a gazdasági képzésben tanuló diákok is. A képzési konzorciumban az AUDI Hungaria Motor Kft., az OPEL Hungary Ltd., a RÁBA Rt. mellett a hazai és a nyugat-európai közlekedési, szállítási, szállítmányozási szakma meghatározó cégei vesznek részt. A cégek a pályázati kiírásban precízen meghatározzák, hogy mit várnak a Practingra jelentkező hallgatóktól, és annak teljesítését meg is követelik. A jó tanulmányi előmenetel mellett kiemelten a használható nyelvtudás, a szakmai téren elért eredmények számítanak a pályázatok elbírálásánál. 
Ezen kívül az Iroda munkatársai karrier- és életpálya-tervezési tanácsadással, valamint önismereti tréninggel segíti a hallgatókat a készségeiknek, kompetenciáiknak és szakmai érdeklődésüknek megfelelően megtalálni a legideálisabb gyakorlati helyet.
Az Egyetemen a duális képzés alkalmazása 2012-től kezdődött meg pilot projektként. Tapasztalataik még nem tekinthetők jelentősnek a képzéssel kapcsolatban, hiszen nincs kifutott évfolyam és még csak az első félévüket töltik a hallgatók. 
Az intézményben a duális képzést a gépészmérnöki szak Automobil Produktion szakirányán vezették be. Jelenleg 27 hallgatót képeznek ebben a formában, a számukra előírt gyakorlat minimális időtartama 54 hét. A képzés egyik része német nyelven történik, a projektbe nyolc vállalatot vontak be. A rendszer sajátossága, hogy interaktív e-learning alapú tananyagot is kidolgoztak, amely segíti a hallgatók felkészülését. A kísérleti projekt eredményei alapján szélesíteni kívánják a duális képzést más, döntően mérnöki szakokon.
2006 óta az Egyetem is részt vesz a hallgatók pályakövetési rendszerében.
Munkaadói oldalról ösztöndíjprogramok szervezésére irányuló megkeresések korábban is jellemzőek voltak, az utóbbi időben a számuk megnövekedett. Az évek során kialakult néhány vállalattal olyan kölcsönös együttműködési kapcsolat, amely során egyre több ösztöndíjat alapítottak a tehetséges hallgatók számára. Az intézmény kiemelten kezeli ezeket, közzé teszi minden fórumon (pl. hallgatói levelezőlisták, egyetemi hírlevél, papír alapú hirdetés, weboldalon), hogy a hallgatók számára elérhetőek legyenek. Az ösztöndíjprogramoknak két formája különböztethető meg: egyik az Universitas-Győr Alapítvány által összefogott ösztöndíjak, amelyek különböző oktatási területeket fednek le: 
• A Waberer’s Holding Logisztikai ZRt. céltámogatásának köszönhetően a vállalat évente adományoz 10 db ösztöndíjat a kiemelkedő tanulmányi eredményeket elérő logisztika szakirányos hallgatóknak;
• A Szemerey Transzport ZRt. céltámogatásának köszönhetően ösztöndíjpályázatot hirdet minden évben a Széchenyi István Egyetem nappali tagozatos, műszaki szakoktató illetve tanár-mérnöktanár szakos hallgatói számára, amelyet 2 hallgató kaphat meg. 
• A „Klatsmányi Tibor – Varga László” ösztöndíjat 2 fő építőmérnöki BSc vagy infrastruktúra-építőmérnöki MSc képzésben részvevő hallgató részére adományozzák. 
• A Rába Járműipari Holding NyRt. volt vezérigazgatójának alapítványa, a Horváth Ede Emlékalapítvány évente 5 db hallgatónak adományoz egyszeri ösztöndíjat, akik kiemelkedő eredménnyel tanulnak, valamint gépész, mechatronikai mérnök, vagy műszaki menedzser területen tanulnak. 
Az ösztöndíjprogramok másik csoportja a cégek hallgatói gyakorlati ösztöndíj programjai. Egyre többen keresnek és hirdetnek meg ilyeneket a munkavállalói utánpótlás biztosítására. Ilyen volt ez elmúlt években többek között az Audi Hungaria Motor Kft., a LUK Savaria Kft., a Mol és a Heineken ösztöndíjprogramjai is.
A Szegedi Tudományegyetem rektorának álláspontja szerint a hatályos jogszabályok alapján az elméleti és a gyakorlati képzést jól meg lehetett szervezni; vagy összefüggő féléves képzés keretében, vagy a szorgalmi időszakban biztosított keretek között. A szeptember 1-től hatályba lépő Nftv. alapján a gyakorlati képzés meglehetősen bizonytalannak tűnik.
Duális képzés Szegeden nem folyik. Az egyetem rektora kitért arra is, hogy az Nftv. előírja, hogy amennyiben gazdálkodó szervezet (cég) a hallgatókkal szerződést köt, a minimálbér meghatározott %-át kell munkabérként kifizetnie. A cégek azonban jelezték, hogy nem kívánnak szerződést kötni. A gyakorló helyek vonatkozásában további probléma, hogy a cégek attól tartanak, hogy a hallgatók – akikkel szerződést kötnek – a létszámgazdálkodásukat is befolyásolják.
Az állásbörzék alkalmával bemutatkoznak az Egyetem hallgatói iránt érdeklődő munkaerő-piaci szereplők – elsősorban az üzleti szféra képviselteti magát, de a köz és civil szféra szereplői is jelen vannak, és több munkaerő-közvetítő cég is megtalálható a kiállítók sorában –, ahol széleskörű a gyakornoki és állás lehetőségek kínálata. Sok hallgató a börzén szembesül azzal, hogy diplomáját egyéb képzettséggel vagy magasabb szintű nyelvtudással érdemes kiegészítenie annak érdekében, hogy a végzéskor kellőképpen piacképes legyen, vagyis tudatosabb hozzáállást elősegítő hatása is van ezeknek a rendezvényeknek.
A Szegedi Tudományegyetem Karrier Irodát működtet a hallgatók elhelyezkedési lehetőségeinek támogatása érdekében. Az Karrier Iroda által nyújtott szolgáltatások köre széles. A szolgáltatások között megtalálhatók az álláskeresési tanácsadás, kompetenciafejlesztő tréningek, tanfolyamok, a kiválasztási módszerek szimulációja, így próbainterjúk, próba assessment center, lehetőség a kiválasztásban alkalmazott tesztek kitöltésére (pl. IQ-teszt, személyiség teszt), a munkaerő-piaci szereplők bevonásával megvalósított szakmai programok, rendezvények (Karrier Napok, Szakmai Gyakorlat Hete), az álláskeresést segítő kiadványok, gyakornoki és álláslehetőségek közzététele a Karrier Iroda honlapján, hírlevél rendszeren keresztül.
A Szegedi Tudományegyetem egy TÁMOP pályázattal 2010-ben csatlakozott az országos Diplomás Pályakövető Rendszerhez (DPR), de már korábban is folytak a végzettek pályáját követő kutatások.
A munkaadói ösztöndíjprogramok, illetve a gyakornoki programok az utóbbi években egyre nagyobb számban jelennek meg, ám az ilyen ösztöndíj lehetőségben részesülő diákok száma még mindig elenyésző a teljes hallgatói létszámhoz viszonyítva. Az Egyetemet, illetve annak Karrier Irodáját szervezésre nem, inkább az ösztöndíj lehetőségek meghirdetésére kérik fel a munkaadók.
A gödöllői Szent István Egyetem rektorának véleménye szerint a jelenleg hatályos jogszabályi környezet lehetőséget biztosít a felsőoktatásban a gyakorlati képzés és az elméleti képzés összehangolására, de ennek színvonala és folyamatos fejlesztése az adott intézmény tevékenységétől függ.
Mivel a Szent István Egyetem képzései széles spektrumát fedi le az elméleti képzésnek, ezért a gyakorlati képzés összehangolása képzési helyenként más-más feltételek között valósul meg. 
Több kar kötött együttműködési szerződést a szakmai gyakorlat megszervezésére és lebonyolítására különböző cégekkel, vállalatokkal, klinikákkal. Minden kar érdekelt abban, hogy napi kapcsolatban legyen a termelő vállalkozásokkal, hiszen ők fogadják be a hallgatókat gyakorlatra. Amennyiben jól sikerül a hallgató szakmai bemutatkozása, akkor később munkaadóként is alkalmazzák a végzős fiatalt. 
Valamennyi szakon az elméleti és gyakorlati képzés összehangolása a tantervben előírtak alapján, órarendben rögzített módon történik. A gyakorlatok előre egyeztetett időpontban – döntően a nyári időszakokban, illetve egy adott félévben teljesíthetőek, az elméleti és gyakorlati képzés párhuzamosságainak elkerülésével. 
A hatályos jogszabályi környezet azonban kettős helyzetet teremt. Azoknál a képzéseknél, ahol van 7. féléves gyakorlati képzés – ami nem igazán áll összhangban a bolognai rendszerrel – megvalósítható az elmélet és a gyakorlat egyensúlya a képzésekben, azonban a gyakorlat erőteljesen csak az utolsó félévre koncentrálódik. A hat féléves képzéseknél – amilyen például az andragógia is – a képzés teljes idejében szerepel a gyakorlat.
Problémaként merül fel, hogy a 6 hetet meghaladó szakmai gyakorlatok esetében a hallgatónak – a Ftv. 48. § (3) bekezdés alapján – munkadíjat kell fizetnie a gazdálkodó szervezetnek. Az alacsony profitrátával dolgozó ágazatok számára, mint például a mezőgazdaság, még ez a csekélynek számító teher is sok, ezért vagy csak 6 hétre vállalnak hallgatót és azután másik gyakorlati helyre kell átmennie a diáknak, vagy nem vállalnak hallgatót, illetve nem tudnak munkabért fizetni. 
Az Egyetem munkatársai megfontolandónak tartják, hogy a költségvetés adókedvezmény formájában biztosítsa a gyakorlati képzési helyet biztosító cégeknek, gazdaságoknak, családi gazdaságoknak a szakmai gyakorlatot teljesítők bérének kifizetését. Kari javaslatként fogalmazódott meg, hogy saját gyakorlóbázisok fejlesztését kellene ösztönözni, ahol a gyakorlati képzés alapfeladatait („hetes” gyakorlatok) lehetne megvalósítani, ugyanakkor a féléves mérnöki gyakorlatok teljesítésére a külső szerződéses partnereknél kerüljön a jövőben is sor, a gazdasági élet szereplőinek megfelelő támogatásával.
Az Egyetem minden évben megrendezi székhelyén, Gödöllőn, a Központi Állásbörzét. Az intézmény képzési helyei (pl. Gyula, Szarvas, Békéscsaba, Budapest, Jászberény) közötti nagy távolságra tekintettel a hallgatók az ingyenes utazási lehetőség biztosítása mellett is igen eltérő mértékben élnek a részvétel lehetőségével. Az állásbörzéket megelőzően képzési helyenként Felkészítő Napok és programok segítik a hallgatók álláskeresési ismereteinek bővítését. A 2010-ben végzettek körében folytatott felmérés statisztikai adatai azt támasztják alá, hogy az állásbörzék alacsony százalékban biztosítják a fiatalok munkaerőpiacon történő elhelyezkedését, mivel a kiállítók cégeik tevékenységét népszerűsítik, tájékozódnak a megjelenő fiatalok, frissdiplomások tudásáról, igényeiről, és inkább gyakornoki pozícióra keresnek szakembereket. A cégek egyre inkább a fiatal, de már tapasztalattal rendelkező diplomásokat keresik, akik már valahol bizonyítottak, ismertek a képességeik, a szükséges (át)képzésük rövidebb ideig tart és jóval olcsóbb. Problémát jelent az is, hogy az állásbörzéken általában olyan cégek tudnak megjelenni, akiknek a PR és marketing költsége ezt a fajta toborzást megengedi.
A Szent István Egyetemen a duális képzéshez hasonló a Gépészmérnöki Kar Kooperatív Szakmai Gyakorlata, amely több mint tíz éves múltra tekint vissza. A gyakorlat célja, hogy a hallgatók ipari környezetben bővíthessék a tudásukat, szerezhessenek szakmai tapasztalatot, gyakorlatot, miközben tanulmányaikat folytatják. A 10 hónapos gyakorlat alatt a hallgatók a vállalatok mérnökeinek irányításával mérnökgyakornoki feladatokat oldanak meg. Elhelyezkedésüket multinacionális, nagyvállalati, gyakran idegen nyelvi környezetben szerzett tapasztalat segíti. Sok esetben a diplomadolgozat témáját és konzultálását is a vállalat biztosítja. Bizonyos értelemben tehát a gyakorlati félév bevezetése egy-egy képzési területen a duális képzés megvalósítását jelenti. 
Az Állatorvos-tudományi Karon bevezetett 11. gyakorlati félév tapasztalatairól még nagyon kevés ismeret áll rendelkezésükre, de a Záróvizsga Bizottságok véleménye alapján javult a végzett hallgatók gyakorlati ismerete.
A hatályos magyar jogszabályok előírják a gyakorlati képzést és tapasztalatot, annak minőségét, számonkérését azonban nem ellenőrzik. A rektor véleménye szerint célszerű lenne a féléves gyakorlatok felsőoktatási intézmények részéről történő ellenőrzési lehetőségének jogszabályi hátterét megteremteni, mivel ehhez is anyagi erőforrások szükségesek (például útiköltség biztosítása).
Munkaadói oldalról érkeztek megkeresések ösztöndíjprogramok szervezésére, de képzésenként változóak az ösztöndíjas felajánlások. Míg az Állatorvos-tudományi Kar gyógyszerforgalmazó cégek megkereséséről számolt be, addig a Mezőgazdaság- és Környezettudományi Karon ilyen kezdeményezés nem történt. A Gépészmérnöki Kar hallgatói is pályázhatnak a cégek által felajánlott ösztöndíjakra. Ápolás és betegellátás képzésben tanuló diákok részére a megyei Önkormányzat irt ki pályázatot. Az építészképzést diplomadíjakkal támogatják a kamarák és a gazdasági élet szereplői.
A 2010-2011. évi DPR felmérés adatai szerint a hallgatók 28,7%-át alkalmazták, mint munkavállalót a korábbi gyakorlati helyén. A végzett állatorvosoktól kapott visszajelzések alapján a korábban végzett hallgatók körülbelül 33%-a olyan munkáltatónál talált munkát, akiknél tanulmányai során szerzett gyakorlatot. Kiemelkedően magas a vízgazdálkodási területen végzők elhelyezkedési aránya szakmai gyakorlati helyükön, ez 67 %. A felmérésben részt vevő válaszadók gépészmérnöki képzés területén helyezkedtek el legkevésbé szakmai gyakorlati helyükön (12%). Ezt azonban a szakma keresettsége is indokolja, hiszen a kedvezőbb bérek felajánlásával máshol álltak munkába a fiatal mérnökök.
A Színház- és Filmművészeti Egyetem esetében az intézmény és az oktatás sajátos jellegére tekintettel a vizsgálat kérdései nem bírnak relevanciával.
A Szolnoki Főiskola rektorának tájékoztatása szerint a hatályos jogszabályi környezet a felsőoktatási intézmények számára megfelelő módon szabadságot enged a gyakorlati képzések megszervezését, illetve az elméleti és a gyakorlati képzések összehangolását illetően. A Szolnoki Főiskola a 2011/2012. tanévben – pályázati forrásból, megelőző kutatás alapján – megújította a szakmai gyakorlat rendszerét. 
A szakmai gyakorlat keretében a hallgatók az adott alapképzési szak alapvető tevékenységelemeit a kontaktórákon kívül, szimulált szakmai környezetben, szakemberek vezetésével ismerik meg. Ennek helyszínét az intézmény biztosítja, ugyanis minden szak rendelkezik szakspecifikus szaklaborral, kabinettel, vagy tanműhellyel, amelyek infrastruktúráját folyamatosan fejlesztik. A fejlesztés költségeit uniós pályázatokból, szakképzési hozzájárulásból, vállalkozások által rendelkezésre bocsátott segédanyagokból, valamint saját forrásból fedezték. Az intézményben oktatói, tanári, szakoktatói munkakörben vállalati, vállalkozói szakmai gyakorlati tapasztalattal rendelkező munkatársak dolgoznak, akik képesek a hallgatók szakmai gyakorlatának irányítására. Ennek hiányában, vagy speciális téma esetén külső szakembert kérnek fel. 
Az intézmény üzleti képzéseinél jelenleg 6 szaklabor, 1 kabinet biztosítja a fenti feladatok ellátását, valamint egy új szaklabor kivitelezési munkálatai folyamatban vannak. A szaklaborok korszerűen felszereltek, informatikai eszközökkel és internet eléréssel rendelkeznek, a szakmai gyakorlathoz szükséges szoftverek és eszközök rendelkezésre állnak. A Szolnoki Főiskola rendelkezik tangazdasággal, ahol az agrárképzési szakokon tanuló hallgatók részterületekhez kötődő gyakorlatot és komplex termelési, illetve gazdálkodási gyakorlatot is folytathatnak. 
A vállalkozásoknál és a nonprofit szervezeteknél letöltendő szakmai gyakorlatok feltételeinek biztosítása érdekében szakmai gyakorlóhely hálózatot, valamint bázis gyakorlóhelyeket alakítottak ki. A szakmai gyakorlóhely hálózathoz tartozó szervezetek a rendszer kialakítása előtt együttműködési megállapodás alapján, vagy alkalmi jelleggel fogadták a hallgatókat, és biztosították a gyakorlat tárgyi és személyi feltételeit. Az új rendszerben arra törekednek, hogy a hallgatók olyan szakmai gyakorlóhelyeken dolgozzanak, amelyek hosszú távú együttműködési megállapodás keretében is vállalják ezeknek a feltételeknek a biztosítását. 
Az új szakmai gyakorlati hálózat kialakításához jelentős támogatást jelent a Munkaerő- és képzéspiaci Paktum, amely a Szolnoki Főiskola és a Közép-Kelet-Magyarországi térség munkaerő-piaci és képzéspiaci szervezeteinek, szakmai szervezeteinek, kiemelt vállalkozásainak együttműködését magában foglaló dokumentum. 
A bázis gyakorlóhelyek olyan vállalkozások, amelyekkel az intézménynek több éve együttműködési megállapodáson alapuló kapcsolata van, az intézmény tevékenységüket jónak ítélte meg, az elvárt kompetenciák elérését mindig aktívan és hatékonyan támogatták. A Szolnoki Főiskola jelenleg 8 bázis gyakorlóhellyel működik együtt, ahol a szakmai gyakorlat standard elemeinek megvalósulása a szakspecifikus sajátosságok mellett is biztosított. A bázis gyakorlóhelyeken a szakmai gyakorlat lebonyolítását mentorok és patrónusok támogatják. A mentori tevékenység célja, hogy segítse a főiskolával együttműködő szervezeteknél folytatott (külső) szakmai gyakorlatok főiskolai követelményrendszer szerinti eredményes lebonyolítását, különös tekintettel a hallgatói kompetenciák fejlesztésére, a szakképzési sajátosságok, valamint az egyes alapképzési szakok képzési és kimeneti követelményeiben megfogalmazott elvárások figyelembe vételére.
A patrónus a gyakorlatfelelősnél nagyobb felelősséggel és hatáskörrel irányítja, koordinálja és ellenőrzi a hallgató tevékenységét a szakmai gyakorlat során. A patrónusok feladataikat a munkahelyi vezető irányításával, a főiskola szakembereivel (gyakorlatszervező, főiskolai mentor) együttműködve végzik. Kapcsolatot tartanak az illetékes főiskolai kontaktszemélyekkel, egyeztetik a főiskolai gyakorlati tájékoztató szerinti gyakorlat megvalósításának lehetőségeit, a gyakornok számára programot állítanak össze és annak megvalósítását folyamatosan segítik.
A Szolnoki Főiskola Hallgatói Szolgáltatások Központja felelős a hallgatók és a végzett hallgatók munkaerő-piaci elhelyezkedését segítő szolgáltatások biztosításáért. A Központ feladatai közé tartozik a tehetséggondozás, a tanácsadás, a pályakövetés, a külső kapcsolatok építése, a főiskolai weblap hallgatói alportáljának tartalmi felügyelete. A központ minden év tavaszán állásbörzét szervez, amelyen kiállítóként főként a régió vállalatai vesznek részt. Alkalmanként az állásbörzét képzési börzével egészítik ki, amelyre – saját szakjaik és tanszékeik bemutatkozásán túl – más felsőoktatási intézmények jelentkezését is várják. Ez a fórum lehetőséget kínál a leendő munkavállalók és a munkaerő-piac első kapcsolatfelvételére, az elhelyezkedés első lehetőségét a szakmai gyakorlat teremti meg.
A végzett hallgatók munkaerő-piaci helyzete az elhelyezkedéshez szükséges idő alapján jónak, az átlagkereset alapján kedvezőtlennek, a munkahely stabilitása alapján szintén jónak tekinthető. A végzettség megszerzése óta a válaszadók 43%-a már volt munkanélküli, amely nagyon magas számnak tűnik. A végzettség megszerzése óta a válaszadók 9%-a tanult külföldön. A külföldi munkát végzők 24%-ánál a munkavégzés részben vagy egészben kapcsolódott a végzettséghez. A 2011. évben a 2010-ben végzett hallgatók túlnyomó többsége (82,5%) dolgozott alkalmazottként, 42,6%-uk beosztottként. A válaszadók 89 százaléka a kutatás évében is dolgozik. A hallgatók a diploma minősítését nem tartják túl fontosnak az elhelyezkedés szempontjából, azonban a nyelvtudást, a csapatmunkára való alkalmasságot, a szakmai gyakorlatot, a személyes ajánlást, a prezentációs készséget, az önálló munkavégzés képességét, az elméleti felkészültséget fontosnak vélik.
A Szolnoki Főiskola 2016-ig megfogalmazott jövőbeli célja, hogy az alföldi térségekben meghatározó felsőoktatási intézménnyé váljon, fókuszálva a gyakorlatorientált képzésre, a térségbeli igényeknek megfelelő szolgáltatásokra, a hátrányos helyzetű diákokra, valamint a tudáshoz való egyenlő esélyű hozzáférésre.
A Magyar Táncművészeti Főiskola rektora arról tájékoztatott, hogy az intézményük fő profilját meghatározó táncművészképzésben – annak jellegéből adódóan – a gyakorlati képzés bír kiemelt jelentőséggel. A táncművész szakot (BA) végzett hallgatók elhelyezkedését a főiskola minden rendelkezésére álló eszközzel segíti. A végzősök képesítővizsgájára és vizsgakoncertjére meghívják a legjelentősebb hazai táncegyüttesek vezetőit és a tánckarral is rendelkező színházak igazgatóit, valamint az utóbbi két évben néhány külföldi szakembert, társulatigazgatót is. 
A szervezett állásbörzék a (tánc)művészet világában nem jellemzőek, de természetesen támogatják végzőseik hazai és külföldi próbatáncokon való részvételét, amelyekről a társulatok ma már jellemzően a világhálón adnak hírt. 
A művészképzésben a mester-tanítvány viszony különösen személyes, és gyakran életre szóló kötődést eredményez. Ezért, valamint a képzésben résztvevők viszonylag kis száma miatt, a legtöbb esetben ismerik volt hallgatóik pályafutásának alakulását. Pályakövetést szervezett formában a Főiskola nem folytat. 
A gyakorlati képzést a Főiskola az alapszakok – jelenleg táncművész, valamint táncos és próbavezető – esetében maga biztosítja, a hallgatók külső szakmai gyakorlaton – partnerintézményeknél végzett iskolai gyakorlat – csak a tánctanár mesterképzésben vesznek részt. Arra vonatkozóan nem áll rendelkezésükre adat, hogy a végzett tánctanárok milyen arányban helyezkednek el a partneri intézményeknél.
A munkaadói oldalról ösztöndíjprogramok szervezésére vonatkozó megkeresés az intézményhez nem érkezett. A hallgatóknak az Erasmus mobilitás keretében van lehetőségük külföldi képző intézményekben tanulni, illetve társulatoknál szakmai gyakorlatot teljesíteni.

A Munkaadók és Gyáriparosok Országos Szövetségnek alelnöke véleménye szerint a fiatal korosztály alacsony foglalkoztatási mutatói a munkaerőpiac strukturális hiányosságaira vezethetőek vissza. Ezeket önmagában a gazdasági növekedés – illetve az ezáltal teremtett több és jobb munkahely – nem lenne képes megoldani. A probléma a Szövetség álláspontja szerint összehangolt intézkedések sorozatán, egy átfogó munkaerő-piaci programon keresztül oldható meg.
Tapasztalataik szerint megfelelő alapképzettség mellett a munkáltató – ha van annyira tőkeerős – hajlandó a fiatal alkalmazottjának továbbképzését támogatni. A tőkével kevéssé rendelkező vállalkozói rétegeknek azonban nincs módja hasonló befektetésre, ezért ezek a munkáltatók már az idősebb és tapasztaltabb munkavállalót fogják keresni. Ebben az esetben jelenthet jelentős ösztönző erő lehetnek a fiatalok foglalkoztatására a bérköltségek csökkentését célzó pénzügyi intézkedések. A Szövetség álláspontja szerint a képzettségnek, szakképesítésnek kiemelt szerepe van a fiatalok elhelyezkedési esélyeinek javításában, amit a munkáltató továbbfejleszteni tud, de a megfelelő kiindulási alap megteremtése az oktatási rendszer feladata.

Az érintett alapvető jogok 
A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye 
Az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdése szerint a Magyarország független demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság már működése első éveiben elvi éllel állapította meg, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. Az Alkotmánybíróság szerint a jogbiztonság az állam kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára.
Az irányadó alkotmánybírósági tézis szerint a jogállamiság elvéből folyó követelmény a közhatalom, a közigazgatás törvény alá rendeltsége: a közhatalommal rendelkező szervek a jog által megállapított működési rendben, a polgárok számára megismerhető és kiszámítható módon szabályozott korlátok között fejtik ki tevékenységüket.5 A közigazgatás törvényessége akkor valósul meg, ha jogilag szabályozott eljárási keretek között működik, a jogkorlátozásra adott felhatalmazást pedig törvényi szinten pontosan kell meghatározni. Nem hagyható figyelmen kívül továbbá, hogy a kiszámíthatóság – beleértve az egységes jogalkalmazást – és az eljárási garanciák biztosítása szorosan összekapcsolódik az egyes alanyi alapjogok, szabadságjogok védelmével, mintegy kölcsönösen feltételezik egymást.

A hátrányos megkülönböztetés tilalma
Az Alaptörvény XV. cikkének (2) bekezdése tartalmazza a diszkrimináció tilalmát, mely szerint Magyarország az alapvető jogokat mindenkinek bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, fogyatékosság, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül biztosítja. Az Alaptörvény XV. Cikk (4) bekezdése továbbá előírja, hogy Magyarország az esélyegyenlőség megvalósulását külön intézkedésekkel segíti, a XV. cikk (5) bekezdése emellett külön is kiemeli, hogy Magyarország külön intézkedésekkel védi a gyermekeket, a nőket, az időseket és a fogyatékkal élőket.
A két évtizedes, töretlen, az Alaptörvény fenti rendelkezése alapján továbbra is irányadónak tekinthető alkotmánybírósági gyakorlat rögzíti, hogy a hátrányos megkülönböztetés tilalma arra vonatkozik, hogy a jognak mindenkit egyenlőként, egyenlő méltóságú személyként kell kezelnie, az egyéni szempontok azonos mértékű figyelembevételével kell a jogosultságok és kedvezmények elosztásának szempontjait meghatározni. A megkülönböztetés alkotmányossága tekintetében az Alkotmánybíróság két mércét alkalmazott. Az alkotmányos alapjogok tekintetében megvalósuló egyenlőtlen bánásmód esetén annak alkotmányossága az alapvető jogok korlátozására irányadó szükségességi-arányossági teszt alapján ítélhető meg. Bár az Alkotmány – ahogyan az Alaptörvény is – szövegszerűen csak az alapvető jogok tekintetében tiltotta a hátrányos megkülönböztetést, az Alkotmánybíróság szerint e tilalom, ha a megkülönböztetés sérti az emberi méltósághoz való alapvető jogot, kiterjed az egész jogrendszerre.
Az egyenlő bánásmóddal és az esélyegyenlőséggel összefüggésben érdemes arra is utalni, hogy az alapvető jogok biztosa számára az ombudsmantörvény immár fontos célként fogalmazza meg a leginkább veszélyeztetett társadalmi csoportokhoz tartozó személyek jogainak fokozott védelmét, ugyanakkor eddig az országgyűlési biztosok – külön törvényi felhívás nélkül is – kiemelt figyelmet fordítottak az ebbe a csoportba tartozók alapvető jogainak a védelmére. A töretlen ombudsmani gyakorlat alapján nyilvánvalóan e személyi körbe tartoznak – különböző okok miatt – a hajléktalanok, a fogyatékossággal élő személyek, az idősek, a betegek, ezen belül pedig kiemelten a pszichiátriai betegek, a fogvatatottak, továbbá ide sorolhatóak a 18 év alatti gyermekek, sőt a 18 év feletti fiatal felnőttek is.
A felsorolt egyes társadalmi csoportok más és más okokból (például az egzisztenciális helyzetük, életkoruk, egészségi vagy mentális állapotuk miatt) minősülhetnek veszélyeztetettnek, a közös pont bennük az, hogy helyzetük miatt egyfelől kiszolgáltatottak valamennyi állami, közhatalmi beavatkozással szemben. Másfelől esetükben súlyos és közvetlen következményekkel járhat az is, ha az állam nem tesz eleget egyes alkotmányos feladatainak, a speciális, rászorultakat segítő szabályozás és gyakorlat kialakításával, fenntartásával kapcsolatos kötelezettségeit nem vagy nem megfelelően látja el. Legyen szó ugyanakkor indokolatlan közhatalmi beavatkozásról, vagy éppen állami feladat, kötelezettség elmulasztásáról, az érintettek jog-, illetve érdekérvényesítő képessége minimális.
A jogegyenlőség, az egyenlő bánásmód követelményének érvényesülése és az esélyegyenlőség előmozdításának kötelezettsége, az egyes, kiemelten védett csoportok jogainak megfelelő biztosítása kiemelt fontosságú a foglalkoztatás területén, a munka világában. Az alapvető jogok biztosa minderre, valamint a vizsgálati hatáskör terjedelmére tekintettel az egyenlő bánásmód követelményének előmozdítása érdekében, az egyes védett csoportba tartozó személyek munkavállalásával, munkáltatásával összefüggésben több irányban folytat majd átfogó jellegű vizsgálatot.

A munka szabad megválasztásához való jog
Az Alkotmány korábbi rendelkezéseit értelmező, közel két évtizedes alkotmánybírósági gyakorlatban a munkához való jog alkotmányos alapjogként a munka és a foglalkozás szabad megválasztásához való jogot jelentette. Erre figyelemmel számos ombudsmani jelentés, valamint éves beszámolók is rögzítették a foglalkoztatáshoz való jog jellegadó sajátosságait.
A második generációs szociális jogok közé sorolható foglalkoztatáshoz való jog két elemből áll, az egyik a „jog” a munkához, a munkavégzéshez, amely a munkahelyteremtést és ezek megőrzését, a munkanélküliség kezelését szolgáló állami foglalkoztatáspolitikát foglal magában, a másik pedig a foglalkozás megválasztásának szabadsága (alanyi jellegű jog). A foglalkoztatáshoz való joghoz kapcsolódik a munkahelyi szervezkedés szabadsága, amely arra is kiterjed, hogy a munkavállalók kollektíven, gazdasági és szociális érdekeik érvényre juttatása érdekében sztrájkjogukkal élhetnek. Az Alkotmánybíróság szerint a korlátozás más-más mérce alapján ítélendő meg aszerint, hogy a foglalkozás gyakorlását vagy annak szabad megválasztását korlátozza-e az állam, s az utóbbin belül is különbözik a megítélés az adott foglalkozásba kerülés szubjektív, illetve objektív korlátokhoz kötésének megfelelően. A munkához való jogot az veszélyezteti a legsúlyosabban, ha az ember az adott tevékenységtől el van zárva, azt nem választhatja. 
Bár a 2012. január 1-jétől hatályos Alaptörvény számos alkotmányi elemet átvesz, érintetlenül hagy, a szociális jogokkal, ezen belül a foglalkoztatáshoz való joggal összefüggésben több figyelemreméltó változtatást hajt végre, ezek jelentősége azonban eltérő lehet. Az Alaptörvény például nem tartalmazza az „egyenlő munkáért egyenlő bért” elvét, azonban az Alkotmánybíróság értelmezésében az Alkotmány 70/B. § (2) bekezdése az általános diszkriminációtilalmat megfogalmazó rendelkezésnek (70/A. §) a munka világára való konkretizálása, így ez elvben nem okoz értelmezési problémát. Az Alaptörvény XII. cikk (1) bekezdése lényegében, kisebb módosítással átemelte az Alkotmány 70/B. § (1) bekezdését, de nem tartalmazza annak első fordulatát, vagyis, hogy a „Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a munkához”. 
Mindez ugyanakkor nem jelent tartalmi változást, mivel az Alkotmánybíróság gyakorlatában a munkához való jog alkotmányos alapjogként a munka és a foglalkozás szabad megválasztásához való jogot jelenti. Az Alaptörvény XII. Cikk (1) bekezdésének második mondata ugyanakkor már egy teljesen új elemet és megközelítést foglal magában: jelentheti egyrészt a munkavégzési kötelezettség előírását a közösség gyarapítása érdekében a képességek és lehetőségek függvényében, másrészt a munkavégzéshez kapcsolódó arányos közteherviselés előírását egyaránt. Ezzel együtt államcélként jelenik meg a munkalehetőségek biztosítása. Azt is hozzá kell tenni, hogy ezen a területen (is) az alkotmányos mérce, szemlélet (esetleges) változása komplex csak más alaptörvényi szakasz (pl. emberi méltósághoz való jog, szociális biztonsághoz való jog) értelmezésével együttesen vázolható fel. A kötelező és irányadó majdani alkotmánybírósági határozatok megszületéséig ugyanakkor az európai sztenderdek (különösen a közösségi alapjogi normák) mellett – kizáró rendelkezés hiányában – az ombudsman számára továbbra is használhatóak a korábbi alkotmánybírósági gyakorlat megállapításai.
Az Alaptörvény XVII. cikke ugyancsak kiemelendő rendelkezéseket tartalmaz: rögzíti az együttműködési kötelezettséget, amely szerint a munkavállalók és a munkaadók – a munkahelyek biztosítására, a nemzetgazdaság fenntarthatóságára és más közösségi célokra is figyelemmel – együttműködnek egymással. Az Alaptörvény rendelkezik arról is, hogy minden munkavállalónak joga van az egészségét, biztonságát és méltóságát tiszteletben tartó munkafeltételekhez, a napi és heti pihenőidőhöz, valamint az éves fizetett szabadsághoz.

Nemzetközi kötelezettségeink és követendő példák6
Tekintettel arra, hogy a munkanélküli fiatalok számát illetően lényeges változások nem várhatók 2012-ben, és arra, hogy a legtöbb régiónak a közeljövőben e téren nagy kihívásokkal szembe néznie, kiemelt figyelmet kell fordítani a fiatalok foglalkoztatására vonatkozó irányelvekre. A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet főként az alábbi pontokon sürget előrelépést:
-	Makrogazdasági és növekedési politikák: ahol gazdaságilag csak lehetséges, kiemelten fontos megtartani vagy továbbfejleszteni a foglalkoztatottság növelésére irányuló intézkedéseket. A fiatalok foglalkoztatás egyre nagyobb hangsúlyt kap a nemzeti politikákban, de gyakran a hatékony és széleskörű intézkedések elmaradnak, és az erre fordítható források korlátozottak.  
-	Hatékony munkaerőpiaci intézkedések: közmunkaprogramokkal, bér- és képzéstámogatással, adókedvezmények bevezetésével ösztönözhetők a munkáltatók a fiatalok foglalkoztatására, ami egyben ellensúlyozza a fiatal munkavállalók túlkínálatát. Ugyanolyan fontosak azok az intézkedések, amelyek a fiatalok felkészültségében megmutatkozó különbségeket hivatottak kiegyenlíteni, ilyen például a szakképzés, a továbbképzés, a munkahelyi tréningek, a gyakornoki rendszer fejlesztése és a vállalkozói kedv növelését célzó programok.
-	Alaposabban kidolgozott stratégiák szükségesek a fiatalok szociális hálójának erősítéséhez, valamint ahhoz, hogy munkaerőpiaci reformokat a fiatalok sajátos igényeihez igazítsák. A foglalkoztatás nem csak a munkahelyteremtésről szól, hanem a kínált állások minőségének javításáról is.
-	Társadalmi párbeszéd és széleskörű együttműködés szükséges ahhoz, hogy a fiatalok foglalkoztatására vonatkozó kötelezettségvállalást a tagállamok megvalósítsák. A kormányok, a munkáltatói szervezetek, a szakszervezetek és más intézmények közötti együttműködés a leghatékonyabb eszköze lehetne annak, hogy nemzeti és helyi szinten megfelelően támogassák a fiatalok munkavállalását.
-	Stabil, megbízható munkaerőpiaci információs és elemző rendszer szükséges a munkaerőpiac monitorozásához és az intézkedések hatékony végrehajtásához. 

Az ügy érdemét érintő megállapításaim
A Mozgásban az Ifjúság Paktum a tagállamok feladatai körében rögzíti, hogy valamennyi részes államnak feladata, hogy
-	a nemzeti reformprogram részeként, a tárgyév áprilisának közepéig terveket dolgozzon ki a fiatalok munkavállalásának elősegítésére;
-	megállapodást kössön a szociális partnerekkel a tanulószerződéses gyakorlati képzések és szakmai gyakorlatok számának növeléséről;
-	az iskola elhagyását követő négy hónapon belül minden fiatalnak munkahelyet, oktatást vagy szakképzést biztosítson;
-	átprogramozza az EU Strukturális Alapjainak felhasználását oly módon, hogy prioritást kapjon az ifjúsági munkanélküliség ügye;
-	kihasználja az EU meglévő támogatási programjait a fiatalok mobilitásának megkönnyítésére (uniós és/vagy nemzeti finanszírozással).

Azokban a tagállamokban, ahol az ifjúsági munkanélküliség jelentősen meghaladja az uniós átlagot
-	a Bizottsággal együttműködő akciócsoportok felállítására, a tagállamokkal és a szociális partnerekkel a fiatalok munkához jutását segítő tervek kidolgozására van szükség;
-	lehetővé kell tenni a szakképzést és a munkatapasztalatot szolgáló programok finanszírozását az EU Strukturális Alapjainak felhasználatlan forrásaiból.7

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság álláspontja szerint az oktatás és a munkaerőpiac közötti korlátokat fel kellene oldani, és kerülni kellene a pénzügyi megfontolások túlsúlyát. A tantervek kidolgozására és a jövőbeli igényekre való felkészülésre való tekintettel el kellene mélyíteni a vállalkozások és az oktatás közötti partnerségeket. A szakképzésnek foglalkoztatáshoz kellene vezetnie.
Növelni kellene a képzés és a gyakorlat duális rendszerét az oktatásban – beleértve a felsőoktatási képzést és a szakképzést is. A gyakorlati tevékenység és a munkahelyen való képzés, valamint az elméleti oktatás összehangolása erősíti a fiatalok foglalkoztathatóságát.
A duális képzési rendszerek ugyanis ugródeszkaként szolgálhatnak a fiatalok munkaerőpiacon történő jó és biztos elindulásához, és garantálhatják, hogy a megfelelő képzettségek álljanak a vállalkozások rendelkezésére. Az iskolai elméleti oktatás és a munkahelyen történő tanulás kombinációját szélesebb körben kellene terjeszteni.
A fiatalok zökkenőmentes pályakezdésének érdekében fontos lenne felszámolni azokat az akadályokat, amelyek hátráltatják a munkaadókat abban, hogy a fiatalokat megfelelő feltételek mellett foglalkoztassák.8
Ahogy azt az általam megkeresett felsőoktatási intézmények vezetői jelezték, a hatályos jogszabályi környezet nem akadályozza az elméleti és a gyakorlati képzés összehangolását, illetve azt, hogy a gyakorlati képzésre az eddigieknél nagyobb hangsúlyt fektessenek. Véleményük szerint az intézmény vezetőségének hozzáállása, együttműködési készsége és kapcsolati rendszere nagyban befolyásolja azt, hogy az adott oktatási intézmény hallgatói számára a gyakorlati képzés mennyiben és milyen minőségben hozzáférhető.
A vizsgálat megállapította, hogy valamennyi felsőoktatási intézmény működtet karrierirodát, amelyeknek elsődleges feladatai közé tartozik a gyakorlati helyek feltérképezése a hallgatók számára, valamint a pályakezdő fiatalok felkészítése a munkaerőpiacra való belépésre. Álláspontom szerint szükséges lenne a karrierirodák működésének hatékonyabbá tétele és intézkedéseik tartalmi fejlesztése, amelynek keretében a gyakorlati helyet biztosító munkáltatókkal való kapcsolattartásra kiemelt figyelmet fordítanának.
Az Nftv. 44. § (3) bekezdés szerint a képzési programban, illetve a képzés részeként megszervezett szakmai gyakorlaton vagy gyakorlati képzésen az intézményben, az intézmény által alapított gazdálkodó szervezetben vagy külső gyakorlóhelyen végzett munkáért a hallgatót díjazás illetheti, illetve a hat hét időtartamot elérő egybefüggő gyakorlat esetén díjazás illeti, melynek mértéke legalább hetente a kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) tizenöt százaléka, a díjat - eltérő megállapodás hiányában - a szakmai gyakorlóhely fizeti.
Álláspontom szerint a fenti szabályozás nem támogatja a hallgatók gyakorlati tapasztalatszerzését, mivel a jelenlegi nehéz gazdasági helyzetben lévő munkáltatók kiadásaikat csökkenteni igyekeznek, így egyre ritkábban alkalmaznak gyakornokokat 6 hetet elérő időtartamban, elkerülve ezzel a díjfizetési kötelezettséget. Ezáltal az alap- és mesterképzési szakok képzési és kimeneti követelményeiről szóló 15/2006. (IV.3) OM rendeletben, valamint az intézmények tantervében előírt gyakorlati idő megszerzése nehezebbé válik, és a hallgató arra kényszerül, hogy a gyakorlati idejét – akár több munkáltatónál, felaprózva – csupán kitöltse, amely azonban az érdemi tapasztalatszerzést nem biztosítja. Mindezeket az általam megkérdezett egyetemek és főiskolák vezetőinek tapasztalatai is alátámasztják. Célszerű lenne egy olyan alaposan kidolgozott támogató- és kedvezményrendszert kidolgozni, amely a munkáltatókra ösztönzőleg hat, és egyben a hallgatók érdemi gyakorlatszerzését, valamint későbbi elhelyezkedési esélyeit is támogatja.
Számos felsőoktatási intézmény jelezte, hogy az általuk szervezett állásbörzéken évről-évre kevesebb munkáltató vesz részt (jellemzően multinacionális cégek), illetve újabb munkáltatók nem jelennek meg. Álláspontom szerint a már említett hatékony támogató- és kedvezményrendszer kidolgozásával a hazai kis- és középvállalkozói réteg is érdekeltté válna a gyakornokok, valamint a pályakezdők alkalmazásában, és így az állásbörzéken való megjelenésben is.
Tekintettel arra, hogy duális képzéseket, csak néhány intézményben indítottak, és még egy duális képzésben részt vevő évfolyam hallgatói sem kerültek ki a nyílt munkaerőpiacra, az intézményvezetők az ezzel kapcsolatos tapasztalataikról nem tudtak beszámolni, azonban pozitív reményeket fűznek a képzés eredményességéhez és hatékonyságához. Ez a képzési modell több európai uniós tagállamban eredményesen működik, ezért kiemelt figyelmet kell fordítani arra, hogy Magyarországon is minél több hallgató számára elérhetővé váljon.
Az Art. szabályozza a START kártya igénybevételének a feltételeit. Alap- és középfokú végzettséggel rendelkező vagy végzettséggel nem rendelkező pályakezdő fiatal START kártyája két évig, a felsőfokú végzettségű pályakezdő fiatal START kártyája egy évig, de legfeljebb a kiállítás keltétől az igénylő huszonötödik életévének, felsőfokú végzettséggel rendelkező igénylő esetén a harmincadik életévének betöltéséig érvényes. Ezzel kapcsolatban problémaként merül fel, hogy a START kártya érvényességi ideje a kedvezményre jogosultak munkanélkülisége esetén nem szüneteltethető, így a pályakezdő fiatalok jelentős kedvezménytől esnek el, és a kártya sem tölti be az eredeti rendeltetését.
Fontosnak tartom pozitívumként kiemelni, hogy az új Szht. megteremti annak lehetőségét, hogy a Nemzeti Adó- és Vámhivatal a szakképzési hozzájárulásokat, illetve a bevallásokat egységesen kezelje és szedje be, így kiszűrhetők a jogosulatlan elszámolások. Ugyanis az Szht. 10. § (1) bekezdése szerint az állami adóhatóság a NFA-t megillető szakképzési hozzájárulást havonta, a tárgyhónapot követő hónap 20. napjáig átutalja a NFA Magyar Államkincstárnál vezetett számlájára. A befizetett hozzájárulásoknak az NFA-ba befolyt teljes összegét pedig szak- és felnőttképzés támogatására fordítják.
További előrelépésként értékelhető a Diplomás Pályakövetési Rendszer kidolgozása és működtetése, amelynek vezetéséről az általam megkeresett valamennyi felsőoktatási intézmény rektora beszámolt.
Mindezek alapján megállapítom, hogy a jelenleg hatályos jogszabályi környezet alkalmas az elméleti és a gyakorlati képzés összhangjának megteremtésére, ugyanakkor nagyobb hangsúlyt kell fektetni a gyakorlati képzést biztosító munkáltatókkal való kapcsolatrendszer kiépítésére és fenntartására, valamint arra, hogy az érdemi tapasztalatszerzés lehetősége valamennyi fiatal számára elérhető legyen a tanulmányok ideje alatt. A jelenlegi támogatási- és ösztönző rendszer nem támogatja kellő hatékonysággal a hallgatók és a pályakezdő fiatalok elhelyezkedését, így elmaradt az Európai Unió által kidolgozott, és az Európa 2020 Stratégia részeként megfogalmazott, Mozgásban az Ifjúság programban rögzített kötelezettségvállalás teljesítése. Ebből következően sérül a fiatalokat megillető munka szabad megválasztásához való jog, valamint az Alaptörvényben deklarált egyenlő bánásmód követelményének érvényesülése.

Intézkedéseim
A vizsgálatom során feltárt alapjoggal összefüggő visszásságok orvoslása és jövőbeni bekövetkezésük lehetőségének megelőzése érdekében az Ajbt. 31. § (1) bekezdése, valamint a 37. § alapján felkérem a nemzetgazdasági minisztert, hogy 
-	dolgozzon ki a jelenlegi munkaerőpiaci igényekhez igazodó, a fiatalok elhelyezkedését és tartós foglalkoztatását elősegítő támogatási- és ösztönző rendszert. Ennek részeként
-	kezdeményezze a START kártya érvényességi idejének a munkajogviszonyban töltött időhöz való igazodása jogszabályi feltételeinek megteremtését.

Budapest, 2012. december

Prof. Dr. Szabó Máté sk.
Melléklet: Lábjegyzet
1 J.M. Barroso ismertetője az Európai Tanács 2012. január 30-i informális ülésére
2 Az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzék módosításának eljárásrendjéről szóló 150/2012. (VII. 6.) Korm. rendelet 
3 Ezt az elszámolásnál, illetve visszaigénylésnél érvényesíthető szakmacsoportonkénti normatívát jelenleg a 2012. január 1-je óta hatályos, a gyakorlati képzés költségeinek a szakképzési hozzájárulás terhére történő elszámolásánál figyelembe vehető gyakorlati képzési normatívák mértékéről és a csökkentő tétel számításáról szóló 280/2011. (XII. 20.) Korm. rendelet határozza meg.
4 A „Mozgásban az ifjúság” olyan átfogó szakpolitikai kezdeményezések összessége, amelyek témája az európai fiatalok oktatása és foglalkoztatása. A 2010-ben indított kezdeményezés részét képezi az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló Európa 2020 stratégiának.
5 56/1991. (XI. 8.) AB határozat
6 International Labour Office: Global Employment Trends for Youth 2012.
7 J.M. Barroso ismertetője az Európai Tanács 2012. január 30-i informális ülésére
8 Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Fiatalok foglalkoztatása, szakmai képesítések és mobilitás (2012/C 68/02), Az Európai Unió Hivatalos Lapja, 2012.03.06.