Az alapvető jogok biztosának
Jelentése
az AJB-2617/2012. számú ügyben

Előadók:    dr. Bene Beáta
dr. Kozicz Ágnes

Az eljárás megindítása
Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (Ajbt.) 1. § (2) bekezdésének értelmében az alapvető jogok biztosa tevékenysége során – különösen hivatalból indított eljárások lefolytatásával – megkülönböztetett figyelmet fordít többek között a gyermekek jogainak védelmére. 
Az alapvető jogok biztosa 2012. évi gyermekjogi projektmunkája középpontjába – illeszkedve az Európai Unió gyermekjogi tematikájához, valamint a Gyermekjogi Ombudsmanok Európai Hálózatának éves, továbbá a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium kiemelt ez évi hasonló témakörű programjához – a gyermekbarát igazságszolgáltatás kérdéseit helyezte. A témaválasztást különösen indokolja, hogy egy gyermek számos eljárási pozícióban megjelenhet hatóságok előtti eljárásban, akár áldozatként, sértettként, tanúként, veszélyeztetett vagy családból kiemelt gyermekként akár büntetendő cselekmény elkövetőjeként. A fentiekre tekintettel az Ajbt. 18. § (4) bekezdése alapján hivatalból vizsgálatot indítottam az áldozatvédelemi rendszerben résztvevő egyes közigazgatási szervek gyermekeket érintő bűnmegelőzési és áldozatvédelmi tevékenységével összefüggésben. 
Az átfogó vizsgálat érintette az ország valamennyi szociális és gyámhivatalát, megyei rendőr-főkapitányságát és az igazságügyi szolgálatok áldozatvédelmi feladatait. Továbbá tájékoztatást kértem a közigazgatási és igazságügyi minisztertől, a belügyminisztertől, az emberi erőforrások miniszterétől, az országos rendőr-főkapitánytól, az Országos Kriminológiai Intézet igazgatójától, a KIM Igazságügyi Szolgálatának a vezetőjétől, a fővárosi főügyésztől, valamint több civil szervezettől, összesen mintegy 70 szervtől.

Az érintett alapvető jogok
A gyermekek védelemhez és gondoskodáshoz való joga: „Minden gyermeknek joga van a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges védelemhez és gondoskodáshoz.” [Alaptörvény XVI. Cikk (1) bekezdés]
Az esélyegyenlőség előmozdításának követelménye: „Magyarország az esélyegyenlőség megvalósulását külön intézkedésekkel segíti. Magyarország külön intézkedésekkel védi a gyermekeket, a nőket, az időseket és a fogyatékkal élőket.” [Alaptörvény XV. Cikk (4) – (5)]
A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye: „Magyarország független demokratikus jogállam.” [Alaptörvény B) cikk (1) bekezdés] és „Mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit a hatóságok részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék.” [Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdés]

Az alkalmazott jogszabályok
A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
A Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény
A rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban: Rt.)
A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.)
A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.)
A jogi segítségnyújtásról szóló 2003. évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Jst.)
A bűncselekmények áldozatainak segítéséről és az állami kárenyhítésről szóló 2005. évi CXXXV. törvény (a továbbiakban: Ást.)
A szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvény (Sztv.)
A büntetőeljárásban résztvevők, valamint az eljárást folytató hatóság tagjai személyi védelme elrendelésének feltételeiről és végrehajtásának szabályairól szóló 34/1999. (II. 26.) Korm. rendelet
A gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról szóló 149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Gyer.)
A gyermekvédelmi és gyámügyi feladat- és hatáskörök ellátásáról, valamint a gyámhatóság szervezetéről és illetékességéről szóló 331/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet
A Rendőrség szerveiről és a Rendőrség szerveinek feladat- és hatásköréről szóló 329/2007. (XII. 13.) Korm. rendelet
A Közigazgatási és Igazságügyi Hivatalról szóló 177/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet
A belügyminiszter irányítása alá tartozó nyomozó hatóságok nyomozásának részletes szabályairól és a nyomozási cselekmények jegyzőkönyv helyett más módon való rögzítésének szabályairól szóló 23/2003. (VI. 24.) BM-IM együttes rendelet
A rendőrség és a határőrség áldozatsegítő feladatairól szóló 17/2007. (III. 13.) IRM rendelet 
Az áldozatsegítő támogatások igénybevételének részletes szabályairól szóló 1/2006. (I. 6.) IM rendelet
A rendőrség nyomozó hatóságainál létesítendő gyermekmeghallgató szobák kialakításáról szóló 32/2011. (XI. 18.) KIM rendelet

A megállapított tényállás
I. A megyei szociális és gyámhivatalok vezetőinek álláspontja a gyermek veszélyeztetettségének megelőzése érdekében, különös tekintettel a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról szóló 149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet 5/A. §-ában foglalt feladatok végrehajtásával összefüggésben: 
1/ A szociális és gyámhivatal gyakorlata a helyi önkormányzatok, az állami, az egyházi és a nem állami szervek, illetve az általuk fenntartott intézmények által indított programokról
Baranya megyében évente a jegyzőktől kért adatszolgáltatással mérik fel az önkormányzatok és további más szervek, szervezetek által szervezett bűnmegelőzési programokat. A 227 bűnmegelőzési programból települési önkormányzat 12, civil szervezet 36, általános és középiskola 56, rendőrség 54, gyermekjóléti szolgálat 28, egyéb helyen 10, több szervezet összefogásával 31 programot szerveztek meg. 
Bács-Kiskun megye gyámhivatal vezetője jelezte, hogy az önkormányzatoknak az intézményekben folytatott bűnmegelőzést célzó programokkal kapcsolatosan nincs a jogszabályban előírt jelentési kötelezettségük, ezért a bűnmegelőzési programokkal kapcsolatos információkhoz a gyermekvédelmi intézmények, ezen belül a gyermekjóléti szolgálatoknál végzett hatósági ellenőrzések alkalmával jutnak. A gyermekjóléti szolgálatok jogszabályban előírt kötelező feladatai elvégzése mellett a szolgálatokban dolgozó családgondozók által szervezett preventív célzatú előadások, programok inkább eseti jellegűek, az önkormányzatok szűkös anyagi forrásaik miatt pedig azokat nem tudják támogatni.
Békés megye évente kér tájékoztatást a helyi önkormányzatoktól, a gyermekjóléti szolgálatoktól, a civil szervezetektől, a megyei rendőr-főkapitányságtól, az igazságügyi szolgálattól. 2011-ben 2474 alkalommal szerveztek bűnmegelőzési programokat, ebből települési önkormányzat 65, civil szervezet 195, iskola 1085, rendőrség 256, gyermekjóléti szolgálat 502, egyéb hely 218, több szervezet közös szervezésében 153 programról számoltak be.
Borsod-Abaúj-Zemplén megye az előző évi jelentés elkészítésekor adatlapos tájékoztatást kér a gyermekjóléti szolgálatok által szervezett prevenciós jellegű programok számáról és tartalmáról.
Csongrád megyében a szociális és gyámhivatal az önkormányzatok által készített átfogó értékelések, a bűnmegelőzési jelentéshez kért tájékoztatók, a gyermekvédelmi tanácskozásokról megküldött összegzések, valamint a hatósági ellenőrzéseink során felvett jegyzőkönyvek alapján szerez tájékoztatást, illetve vezet nyilvántartást. 
Fejér megye a hatósági ellenőrzéseknél a szociális szakemberektől kér tájékoztatást. 
Győr-Moson-Sopron megyében a szociális és gyámhivatal tájékoztatást kér az önkormányzatoktól, a megye 185 önkormányzatából 105 válaszolt, a programokat összesítve nyilvántartják és azt a hivatal honlapjára is szándékoztak kitenni.
Hajdú-Bihar megyében a szociális és gyámhivatal negyedévente tájékoztatást kér a programokról, amely alapján nyilvántartást vezet. A beérkezett adatokat éves jelentésükben használják fel, illetve azokban az esetekben, ha az adott program sikeres, felhívják rá a figyelmet, és más településeken is javaslatot tesznek a megvalósításra. 
Heves megyében a szociális és gyámhivatal a programokat minden évben felméri az éves jelentés elkészítésekor. Összességében szabadidős-, bűnmegelőzéses programot kevés (17) gyermekjóléti szolgálat/önkormányzat szervez. Az önkormányzatok elsősorban a DADA és drogprevenciós programokat, valamint bűnmegelőzési-, és közlekedésbiztonsági programokat szerveztek. Jellemzőek az iskolákban tartott bűnmegelőzési, drogprevenciós felvilágosító órák, az Egészségnap, valamint az Ovizsaru és az Iskola Rendőre program. Több iskola vonta be az ÁNTSZ munkatársait és a körzeti megbízottat a programokba, a védőnők tartottak prevenciós előadásokat, valamint közkedvelt a Kolibri színház drogprevenciós előadása.
Jász-Nagykun-Szolnok megyében a szociális és gyámhivatal a települési önkormányzatok által készített éves Értékelésből és a gyermekjóléti szolgálatok által készített éves beszámolókból jut adatokhoz, az értékesebb programokat elektronikus formában tárolja és ellenőrzéseikor azokról tájékoztatást nyújt a gyermekvédelmi szakembereknek.
Komárom-Esztergom megye minden évben, az éves bűnmegelőzési jelentés elkészítésekor kér tájékoztatást a helyi önkormányzatok, illetve intézmények bűnmegelőzést célzó programjairól. A tapasztalatok alapján a rendőrség, illetve más bűnmegelőzési szervek által koordinált, központilag kidolgozott és a helyi viszonyokra adaptált programokban való részvétel a jellemző („Ovizsaru”, Biztonság szigete, KIABÁL, Ne tedd!, Tiszta fejjel).
Nógrád megyében 2010-ben 29 településen, 128 alkalommal, 2011-ben 30 településen, 141 alkalommal rendeztek bűnmegelőzéssel kapcsolatos szabadidős programot. A gyermekek körében terjedő erőszakos (iskolai) cselekményekre tekintettel a szakemberek fontosnak tartják az önismereti, személyiségfejlesztő, konfliktuskezelő programok alkalmazását. 
Pest megyében a korábbi közigazgatási hivatal átalakulását követően (mivel a korábban feladatot ellátó munkatárs a fővárosi Kormányhivatal állományába került) 2011 márciusában kezdődött meg a bűnmegelőzési feladatok ellátása, ennek keretében az adatgyűjtés is.
Somogy megye arról tájékoztatott, hogy felmérést készítettek, amely alapján elkészült az elektronikus nyilvántartásuk és azt frissítik. A programokról együttműködő partnereiknek és a településeknek tájékoztatást adnak.
Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében a gyermek és ifjúságvédelmi koordinátor a gyermekek sérelmére elkövetett célvizsgálat keretében jut információhoz arról, hogy a településeken milyen prevenciós tevékenységet végeznek, rendelkeznek-e bűnmegelőzési koncepcióval.
Tolna megye minden év elején tájékoztatást kér a jegyzőktől a bűnelkövetés, illetve a bűnismétlés megelőzése céljából indított programokról, az elektronikus nyilvántartás elkészítéséhez a jegyzők a hivatal által szerkesztett és e-mailben kiküldött adatlap kitöltésével szolgáltatnak adatot.
Vas megye évente a bűnmegelőzés érdekében elvégzendő feladatok megvitatása céljából egyeztető értekezletet tart, ennek keretében a résztvevők adatot szolgáltatnak programjaikról.
Veszprém megye 2003-ban alakította ki nyilvántartását, amikor még központi egységes értelmezés hiányában bizonytalanság volt az e körbe tartozó programokról. A programok felvételénél figyelembe vették, hogy azok milyen régóta működnek, a gyermekvédelmi rendszer szereplői, illetve a gyermekek számára adaptálhatóak és ingyenesek legyenek. A szociális és gyámhivatal nevesítette: az Ovizsaru, a megyei tapasztalatok alapján kifejlesztett „Szenvedélyes viszonyok” és az ÁNTSZ által szervezett programok. A nyilvántartást az éves jelentés elkészítését megelőző adatszolgáltatás alapján állítják össze. 
Zala megyében évente a jelentés elkészítéséhez kérnek tájékoztatást a programokról, 2010-ben 66 bűnmegelőzési célzatú programot tartottak nyilván, ebből a legtöbbet a gyermekjóléti szolgálatok, illetve az iskolák szerveztek.
2/ A gyermekek védelmét szolgáló bűnmegelőzési pályázati felhívások figyelemmel kísérése és a pályázat benyújtásához és az elnyert támogatások felhasználáshoz való segítségnyújtás 
Baranyában a szociális és gyámhivatal a honlapján tette közzé a pályázati felhívásokat, továbbá felhívta a figyelmet a Tett elnevezésű honlap elérhetőségéről, ahol a gyermekvédelemmel és bűnmegelőzéssel kapcsolatos pályázati kiírások folyamatosan elérhetőek. A pályázatokat továbbította, ugyanakkor a pályázat benyújtásával, illetve az elnyert támogatások felhasználásával összefüggő megkeresés a hivatalhoz nem érkezett.
Bács-Kiskun megyében a bűnmegelőzési koordinátor, illetve a sajtófigyeléssel megbízott szakreferens naponta figyelemmel kíséri a bűnmegelőzési pályázatokat tartalmazó honlapokat, a megyei rendőr-főkapitányságtól kapnak rendszeres tájékoztatást pályázati lehetőségekről. Az érintetteket a pályázati lehetőségekről külön tájékoztatják e-mailben, telefonon vagy postai úton, honlapjukon, illetve a jegyzői tájékoztató útján. A tapasztalatok szerint az önkormányzatok a pályázat figyelő, író feladatra külön szakembert alkalmaznak, a szociális és gyámhivatal munkatársai a helyi információk hiányában, érdemben nem tudnak közreműködni a pályázatok benyújtásában, elősegítik azonban a pályázati kedvet azzal, hogy a sikeres pályázatokról több fórumon keresztül biztosítanak információt. 
A hivatalvezető meglátása szerint az önkormányzatok bűnmegelőzési pályázatokon való részvétele elmarad a kívánatostól, mivel a pályázatokban kiírt kötelező önrésszel legtöbbjük nem rendelkezik, a pályázati pénzekkel történő elszámolás nehézségeket vet fel, valamint a sikeresen elnyert pályázati pénzek kifizetésére akkor kerül sor, mikor már a tényleges beruházás megvalósult, így a beruházás költségeit az önkormányzatoknak kell forrásátcsoportosításokkal megelőlegezniük, saját maguknak akár évekre meghitelezniük.
Békés megyében a szociális és gyámhivatal 2011-ben 28 pályázatra hívta fel az érintettek figyelmét és tájékoztatással segítették a pályázatok benyújtását. 2012-ben 25 olyan pályázati lehetőségről küldtek tájékoztatást (iskolák, múzeumok, gyermekjóléti szolgálatok, gyermekvédelmi intézmények, civil szervezetek, stb. részére), amelyek közvetve vagy közvetlenül a gyermekek egészséges testi, lelki, erkölcsi, értelmi fejlődését célozzák meg, ezáltal hozzájárulnak a bűnelkövetés megelőzéséhez. 
Az elnyert támogatási összegek felhasználásában tanácsadással, előadások megtartásával, szervezéssel, információnyújtással segítettek.
Borsod-Abaúj-Zemplén megyei hivatalvezető jelezte, hogy az utóbbi években csekély számú bűnmegelőzési pályázat jelent meg a megfelelő internetes felületeken. Sem a pályázat benyújtásához, sem az elnyert forrás felhasználáshoz nem rendelkeznek a szükséges ismeretekkel (képzés hiányában), ezért e tevékenységet nem látják el.
Csongrád megyében 13 pályázati lehetőségre hívták fel az érintettek figyelmet, így pl. a kábítószerügyi egyezető fórumok működési feltételeinek biztosításával, valamint a drogprobléma kezelését célzó helyi stratégiák megvalósításának előmozdításával, a szenvedélybetegek felépülési folyamatának támogatásával, a kábítószer prevenciós programok támogatásával, az áldozattá válás megelőzésével, áldozatsegítéssel kapcsolatos pályázatokra. A pályázatok benyújtását telefonos konzultációval, szakmai tanácsadással segítették.
Fejér megyében a szociális és gyámhivatal a célzottan kábítószerügyi és bűnmegelőzési pályázatokon túl a kiskorúak oktatását, felvilágosítását célzó programokat, pályázati lehetőségeket is figyelemmel követi. Pályázati lehetőségre hívta fel az elmúlt évek során az önkormányzatok, a gyermekvédelmi és az oktatási intézmények és a civil szervezetek figyelmét. E pályázatok az ifjúság hasznos szabadidő eltöltését, oktatását, továbbképzését, táboroztatását, felvilágosítását szolgálják. 
A pályázatok elkészítéséhez közvetlenül a gyámhivataltól nem kértek segítséget, leginkább értelmezési kérdésekkel fordultak a gyermek- és ifjúságvédelmi koordinátorhoz. A szociális és gyámhivatal a Széchenyi Programiroda tevékenységéről tájékoztatta a megyében működő gyermekjóléti és gyermekvédelmi intézményeket, ahol a pályázatok benyújtásához szakszerű segítséget kaphatnak.
Győr-Moson-Sopron megyében a szociális és gyámhivatal 2012-ben egy pályázatot talált, amelyről tájékoztatta az önkormányzatokat, a pályázat benyújtása érdekében segítség nyújtás iránti igény nem érkezett. 
Hajdú-Bihar megye a feladat ellátásáról számolt be, ugyanakkor jelezte, hogy az elmúlt évekhez képest kevesebb számú, mindössze 5 pályázat kiírása történt meg. Az elnyert támogatásokról a hivatalhoz nem érkezett visszajelzés, így azok elkészítésében nem vettek részt. Tapasztalataik szerint azokon a településeken, ahol a nyári szociális gyermekétkeztetés keretében megfelelő programokról gondoskodtak, a célzott korosztály körében visszaesett mind a bűnelkövetés, mind az áldozattá válás is, ezért ennek fontosságáról 2011-ben tájékoztattuk a települések gyermekjóléti szolgálatait. 
Heves megyében a szociális és gyámhivatal 2004-től összesen 104 bűnmegelőzési pályázatról értesítette az érintett szerveket. Ezek között volt pl. bűnmegelőzési modellprojektek megvalósításáról, közösségi terek kialakításáról, önkormányzatok gyermek és ifjúsági feladatai ellátásának kiegészítő támogatásáról, hátrányos helyzetű csoportok integrációjáról, társadalmi kirekesztés elleni rendezvények támogatásáról szóló pályázat, amelyeket a hivatal elektronikusan továbbított, valamint honlapján is feltüntette őket. A pályázók nem kértek segítséget a pályázatok benyújtásához és annak cél szerinti felhasználásához sem.
Jász-Nagykun-Szolnok megye hivatalvezetője jelezte, hogy a pályázati lehetőségek gyakorlatilag elérhetetlenek. Tájékoztatási kötelezettségnek eleget tettek, a jegyzői gyámhatóságokon és gyermekjóléti szolgálatokon keresztül tájékozatták az érintetteket. Megjegyezte továbbá, hogy folyamatos pályázás ellenére, rendre a vesztesek közé kerültek, ezért Hivatala 2010-ben megkereste az Igazságügyi Minisztérium Bűnmegelőzési Osztályát és tájékoztatást kért, hogyan lehetne eredményesebbé tenni a megye településeinek pályázatokban való részvételét.
Jelezte, hogy a gyermek- és ifjúságvédelmi koordinátor – az országban az elsők között – már 2005-ben lehetőséget kapott pályázatíró tanfolyam elvégzésére.
Komárom-Esztergom megye hivatalvezetője feladatának ellátásáról számolt be két nyertes pályázatot említve, valamint arról, hogy a pályázók nem kértek segítséget a pályázatok benyújtásához és annak cél szerinti felhasználásához sem.
Nógrád megyében 2010-ben 6 település pályázott bűnmegelőzési program(ok) megvalósításához szükséges pénzforrásra, 4 esetben volt eredményes a benyújtott pályázat 2011. évben 5 település 6 esetben pályázott, ebből 2 volt eredményes.
Pest megyében a Belügyminisztérium 2011 decemberében kiírt, bűnmegelőzési projektek megvalósítására vonatkozó pályázatáról küldtek értesítést, de a nyertesek között nem volt pest megyei szervezet. 2012-ben is tájékoztatást adtak a Belügyminisztérium bűnmegelőzési pályázatáról, amelyet a társadalmi bűnmegelőzés nemzeti stratégiájában megjelölt feladatok közül a városok (települések) biztonságának fokozása prioritásainak megfelelő projektek kidolgozására, a közterületek biztonságának javítására, ennek érdekében a közterületi biztonság erősítésében érintett szervezetek együttműködésének javítására, élet- és vagyonvédelmi eszközök, módszerek kialakításának támogatására, a helyi biztonságérzet erősítését célzó beavatkozások megvalósítására hirdettek meg. 
Somogy megyében a pályázatokat közzéteszik a hivatal honlapján, illetve tájékoztatást nyújtanak elektronikus úton és tanácskozásokon. 
Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében fontosnak tartanák a gondozott gyermekek részére szervezett programokat. A gyermekjóléti szolgálatok nagyobb része önállóan nem szervez szabadidős programokat, ezt a feladatot általában a település oktatási-nevelési intézményeivel közösen végzik. A bűnmegelőzési programok megvalósítására a pályázati lehetőségek nyújthatnak anyagi fedezetet, itt azonban komoly problémát jelent az önerő hiánya.
Tolna megye a bűnmegelőzési pályázati felhívásokat elsősorban a www.pafi.hu internetes oldalon kíséri figyelemmel, melyekről elektronikus úton tájékoztatja az érintetteket, továbbá a pályázók nem kértek segítséget a pályázatok benyújtásához és annak cél szerinti felhasználásához sem. 
Vas megye a csökkenő pályázati lehetőséget emelte ki, és utalt arra, hogy lehetőségeikhez mérten biztosítják a tájékoztatást. Válaszadásuk idején az alapellátásban és szakellátásban lévő gyermekek számára nyújtott nyári táborozáshoz kapcsolódó pályázatok kiküldése volt folyamatban.
A hivatalvezető – hasonlóan Bács-Kiskun megyéhez – kifejtette továbbá, hogy a pályázatok írásához speciális szakmai tudás szükséges, mellyel a hivatal munkatársai nem rendelkeznek. Problémát jelent az is, hogy amennyiben önrész biztosítását is előírja a pályázat, akkor a szűkös anyagi körülmények közt működő önkormányzatok, illetve azok szervezetei kevésbé jutnak hozzá a támogatáshoz.
Veszprém megye 2011-ben 90 pályázati lehetőséget közvetített az érintettek felé, amelyek túlnyomó többsége az oktatáshoz, kisebb része a bűn- illetve drogmegelőzéshez, valamint a gyermekjóléti, gyermekvédelmi ellátórendszer fejlesztéséhez kötődött. 
A pályázatok benyújtásával összefüggésben elsősorban a speciális értelmezést, szakértelmet nem igénylő esetekben tudtak segítséget adni. Az érdemi segítségadást nehezíti, hogy a pályázati programok elkészítése, benyújtása, majd a támogatás cél szerinti felhasználása, a pénzügyi elszámolás egyre inkább speciális, összetett szakmai tudást igényel, amely külön szakma.
Zala megyében általánossá vált az a tendencia, hogy a városi önkormányzatok, valamint a kistérségek saját pályázatfigyelő rendszert alakítottak ki. A pályázatok benyújtásánál gondot okoz a pályázati határidő rövidsége, illetve az önrész biztosítása. A szociális és gyámhivatal 2010-ben 5 bűnmegelőzési, illetve ehhez kapcsolódó pályázatot közvetített, míg 2011-ben erre egy alkalommal került sor. A szociális és gyámhivatal igény szerint segítséget nyújt a pályázati anyagok elkészítéséhez, amit a pályázók egyre kevésbé vesznek igénybe. 
3/ A gyermekek számára indított bűnmegelőzési programok összehangolása 
Baranyában a bűnmegelőzési programokról a szociális és gyámhivatal nyilvántartást vezet. A kialakult gyakorlat szerint a szervező intézmény meghirdeti programját és meghívja az érintett szakembereket a rendezvényre. 
Bács-Kiskun megyében a szociális és gyámhivatal a településeken megvalósított programokról csak utólag szerez tudomást, azok ad-hoc módon valósulnak meg, ezért összehangoló tevékenység folytatására nincs mód. A szociális és gyámhivatal kezdeményezte, hogy az önkormányzatok bizonyos kiskorúakat veszélyeztető tényezőkre fókuszálva szervezzék a mindenkori bűnmegelőzést célzó preventív programjaikat, ez a kezdeményezés nem volt sikeres. 
Békés megyében a gyermekjóléti szolgálatok nem csak szerveznek bűnmegelőzési programot, hanem más szervezetek által szervezett programok lebonyolításában is részt vesznek, valamint együttműködnek az oktatási intézményekkel, a rendőrséggel, amelynek következtében a jelzőrendszer tagjainak bevonása révén biztosított, hogy ezekről a rendezvényekről a kiskorúak és szüleik is tudomást szereznek. 
Borsod-Abaúj-Zemplén megyében, ha a gyámhivatalhoz ilyen jellegű kérés érkezik munkatársaik készséggel állnak az intézmények/szolgáltatók rendelkezésére.
Csongrád megyében a hatósági ellenőrzések és a bűnmegelőzési tájékoztatók elkészítésekor, valamint a fenntartókkal kialakított munkakapcsolat alapján nyújtanak segítséget a programok összehangolásához. 
Fejér megyében koordinációs feladatkörében a szociális és gyámhivatal szakmai konzultációs lehetőséget biztosított a középiskolák és egy drogmegelőzést folytató civil szervezet számára, melynek során egy komplex, egész tanévre szóló bűnmegelőzést, ártalomcsökkentést nyújtó programot ismerhettek meg. 
Győr-Moson-Sopron megyében a gyámhivatalnak akkor van erre lehetősége, ha erre felkérés érkezik, ugyanis eszköztelenek. 
Jász-Nagykun-Szolnok megyében minden kistérségben működnek bűnmegelőzési programok, melyeknek összehangolására nincs lehetőség. Gyámhatósági ellenőrzéseiknél mindig vizsgálják a bűnmegelőzési tevékenységgel együtt a bűnmegelőzési programok meglétét, azok tartalmi megvalósulását, amennyiben a település nem rendelkezik ilyen jellegű programmal, segítséget nyújtanak azok elkészítéséhez is.
Komárom-Esztergom megyében a bűnmegelőzés területén sok szereplő tevékenykedik, ezért a bűnmegelőzési programok összehangolása konkrétumok nélkül megfoghatatlan. A koordinátori munka legnagyobb hiányosságai közé tartozik, hogy nincs pontos nyilvántartás a megyében lévő bűnmegelőzési programokról, szervezetekről. Ezen hiányosság nehezíti a személyi feltételek hiánya, mivel a gyermek- és ifjúságvédelmi koordinátori feladatokat osztott munkakörben látják el.
Pest megyében a bűnmegelőzési tevékenységet a munkatárs osztott munkakörben látja el a gyermekjóléti alapellátások ellenőrzése és működési engedélyezése mellett. 2011-ben a gyermekjóléti szolgálatok helyszínen történő ellenőrzés alkalmával kérdeznek rá a bűnmegelőzési programokra.
Somogy megye a feladat ellátásáról tájékoztatott.
Vas megye jelezte, hogy e feladatát nem tudja ellátni, a programok összehangolása, menedzselése teljes munkakört igényelne és egyben arra is hivatkozott, hogy nincs is igény rá.
Veszprém megyében a szociális és gyámhivatal igény esetén közreműködött a programok összehangolásában, segítséget nyújtott több településre vonatkozó programok, illetve különböző intézményekben a gyermekek számára felvilágosító, interaktív jellegű programok megszervezéséhez.
Zala megyében a programok összehangolása és a programütközések elkerülése sajnos nem okoz problémát, mert egyre kevesebb ilyen program indul.

Heves, Nógrád, Szabolcs-Szatmár-Bereg, Tolna megye e feladatával kapcsolatosan nem adott választ.
4/ Együttműködés 
A Baranya Megyei Szociális és Gyámhivatal együttműködési megállapodást kötött a Baranya Megyei Rendőr-főkapitánysággal. A rendőr-főkapitányság, illetve a rendőrkapitányságok negyedévente tájékoztatják a gyámhivatalt a gyermekkorúak által elkövetett bűncselekmény megalapozott gyanújáról. 
A Baranya Megyei Főügyészség 2010 júniusától nyújt tájékoztatást a kiskorú sérelmére elkövetett kiskorú veszélyeztetésének megalapozott gyanúját igazoló bűncselekményekről.
A kiskorúak veszélyeztetett helyzetének megszüntetése érdekében a szociális és gyámhivatal tájékoztatást kér a gyermekjóléti szolgáltatoktól, a Baranya Megyei Gyermekvédelmi Központtól, Igazságügyi Szolgálattól, illetve a jegyzőktől, körjegyzőktől. Kiemelten fontosnak tartják a veszélyeztetett kiskorúak élethelyzetének rendezése érdekében a szakmai segítségnyújtás után követését, a veszélyeztetés elhárítása érdekében megtett intézkedések köréről való tájékozódást, az elmaradt hatósági intézkedések szorgalmazását. A civil szervezetekkel, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatást ellátó személyekkel és intézményekkel, közoktatási intézményekkel, a pártfogó felügyelői szolgálattal, a bírósággal a szociális és gyámhivatal együttműködik abban is, hogy minden évben meghívja a kiskorúakkal kapcsolatos bűnelkövetés és bűnmegelőzés értékelése témakörében megrendezett Baranya Megyei Gyermek- és Ifjúságvédelmi Koordinációs értekezletre.
Bács-Kiskun megyében a Hivatalnak a legaktívabb kapcsolata a megyei rendőr-főkapitányság bűnmegelőzési osztályával, a kormányhivatal igazságügyi szolgálattal, a Twist Olivér Gyermek- és Ifjúságvédelmi Egyesülettel és az oktatási hivatallal van. A rendőr-főkapitánysággal együttműködési megállapodást kötöttek. Többször vettek részt meghívott vendégként vagy előadóként az általuk rendezett szakmai konferenciákon, valamint a Kecskeméti Tanítóképző Főiskolán „Általános bűnmegelőzési ismeretek” című tantárgy oktatásában is. A rendőrkapitányságok havi rendszerességgel rendelkezésre bocsátják azon adatlapokat, melyeken a rendőrség kiskorú veszélyeztetettségekor jelzéssel élt a gyermekjóléti szolgálatok felé. 
A Bács-Kiskun Megyei Államigazgatási Kollégium Bűnmegelőzési Munkacsoportnak tagja a rendőrség, amelynek mindenkori feladatainak koordináló tevékenységét Hivatal vezetője látja el. 
Bács-Kiskun Megyei Kormányhivatal Igazságügyi Szolgálatával szintén kötöttek együttműködési megállapodást, a pártfogók a Hivatal munkáját a legátfogóbban az éves bűnmegelőzési jelentés elkészítésénél segítik. Az Ifjúságvédelmi Egyesület felvállalta a megye oktatási intézményeiben szolgálatot teljesítő gyermekvédelmi felelősök mindenkori munkájának figyelemmel kísérését, segítését, az aktuális feladataik koordinálását. Az Egyesület által szervezett fórumokon több esetben nyílt lehetősége, hogy közoktatásban dolgozókat megszólítva a szociális és gyámhivatal munkájába betekintést kaphassanak. A kormányhivatal oktatási főosztályával is felvették a kapcsolatot, így lehetőség nyílik a megye közoktatási intézményeivel való kapcsolat kiépítésére is. 
Békés megyében a szociális és gyámhivatal a megyei rendőr-főkapitányság bűnmegelőzési osztályával negyedévenként szakmai megbeszélést szervez, ahol a jogszabály-változások, a megyében vagy országos szinten jelentkező veszélyeztető tényezők, a gyermekvédelmi munka és a bűnmegelőzési tevékenység végzése során tapasztalt nehézségek, eredmények kerülnek megbeszélésre. A személyes ismeretségnek köszönhetően bizalmi viszony alakul ki, így a veszélyeztetettség gyanúja esetén megteszik a jelzést, a gyermekjóléti szolgálat pedig rövid időn belül felveszi a kapcsolatot a családdal. 
Borsod-Abaúj-Zemplén megyében az együttműködés leginkább a helyi önkormányzatokkal, a gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatást ellátó személyekkel és intézményekkel, a pártfogó felügyelői szolgálattal, a drogmegelőzést, illetve drogrehabilitációt végző intézményekkel és a rendőrséggel jellemző. A civil szervezetekkel, a közoktatási intézményekkel, az ügyészséggel, a bírósággal szorosabb munkakapcsolat nincs.
Csongrád megyében konferenciák, értekezletek, módszertani találkozók, helyszíni szemlék, hatósági ellenőrzések, szakmai tanácsadások során tartják a kapcsolatot az érintett szervezetekkel, valamint egyedi megkeresések alapján nyújtanak részükre szakmai segítséget.
Fejér megyében a szociális és gyámhivatal munkatársai a szakmai fórumokon, konferenciákon és továbbképzéseken vesznek részt mind a kábítószer fogyasztásának visszaszorítása, mind az iskolai erőszak kezelésének lehetőségei témakörben, valamint a szegénység és a bűncselekmény összefüggéseit vizsgáló országos konferencián. A szociális és gyámhivatal öt munkatársa részt vett a Pécsi Tudományegyetemen megrendezett Dél-dunántúli Gyermekjogi Konferencián, amelynek során többek között megismerhették az ENSZ Gyermekjogi Bizottságának álláspontját a gyermeki jogok érvényesüléséről. A gyermek- és ifjúságvédelmi koordinátor a korábbi években a Kodolányi János Főiskola által szervezett bűnmegelőzési szabadegyetemen a gyermekvédelemben, oktatásban dolgozó munkatársak számára tartott előadást a gyermekvédelem állami és civil lehetőségeiről, feladatairól.
Győr-Moson-Sopron megyében a szociális és gyámhivatal együttműködése a jogszabályban nevesített szervekkel folyamatos és igény szerinti. A megyei rendőrkapitányság kezdeményezésére szervezték meg a rendőrség több osztálya (bűnmegelőzési, vádelőkészítő, közrendvédelmi), a gyermekjóléti szolgálat, a jegyzői gyámhatóság, a városi gyámhivatal és az iskolák képviselőinek részvételével azt a szakmaközi egyeztető értekezletet, ahol konkrét ügyben általános megállapításokat tettek és felosztották a felmerülő feladatokat. A megbeszélés kiváló lehetőséget nyújtott a szervezeteknek arra, hogy a másik szerv munkájába és kompetenciahatáraiba bepillantást nyerhessen.
Hajdú-Bihar megyében a szociális és gyámhivatal együttműködik valamennyi jogszabályban megnevezett szervvel. A Hajdú-Bihar Megyei Rendőr-főkapitányság Bűnmegelőzési Osztályával való együttműködés keretében 14 fiatalkorú esetében vizsgálták meg a jelzőrendszer működését és megállapították, hogy a gyermekjóléti szolgálat 2, a jegyző 1 esetben nem tette meg a szükséges intézkedéseket.
Heves megyében a gyámhivatalnak a Kormányrendeletben nevesített szervekkel való kapcsolata folyamatos. A szociális és gyámhivatali képzéseken mind a rendőrség, mind az alap- és szakellátás, a gyámügyi szakemberek részt vesznek.
Egyeztető értekezletet szerveztek a rendőrség, bíróság és ügyészség kollegáinak részvételével a kiskorúak súlyos veszélyeztetettségével kapcsolatos feljelentések ügyében.
A jelzőrendszeri tagok részére szakmai napot tartottak, ahol védőnők, gyermekjóléti szolgálatok munkatársai, háziorvosok vettek részt. A civil szervezetekkel pedig együttműködési megállapodást írtak alá az áldozattá válás megelőzése, áldozatsegítés pályázat benyújtása érdekében.
Jász-Nagykun-Szolnok megyében az Esélyek Háza keretein belül megalakult a Megyei Gyermekvédelmi Kerekasztal, amelynek működésében ez évben már a szociális és gyámhivatal nem vesz részt, ugyanakkor a többi intézménnyel való korábbi személyes együttműködés formalizálódott, de mégis eredményesnek mondható. A hivatal a megyei rendőrséggel együttműködési megállapodást kötött, a Megyei Oktatási Fórumon pedig minden évben előadást tartanak a gyermek- és ifjúságvédelmi felelősöknek a közös munka eredményeiről, lehetőségeiről. 
Komárom-Esztergom megyében a szociális és gyámhivatal kapcsolatban áll az Utcai Szociális Segítők Egyesületével, amelynek egyik célcsoportja az utcán csellengő gyermekek, fiatalok, akik részére a külön programokat működtet. Az egyesülettel Tatabánya Megyei Jogú Város Önkormányzata az általa fenntartott gyermekjóléti központ tekintetében feladatátvállalási szerződést kötött, így biztosítva az utcai, lakótelepi szociális munkát. 
A jegyzők, a gyermekjóléti szolgálatok, a megyei igazságügyi szolgálat, a megyei főügyészség, a főkapitányság, illetve a tatabányai Kábítószerügyi Egyeztető Fórum kivételével az együttműködés a kérésekre adott válaszokra korlátozódik. A gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatást ellátó személyekkel, illetve személyekkel az együttműködés folyamatos, ők ismertetik a gyermekkorú, illetve a fiatalkorú bűnelkövetők száma mellett azok okait, illetve a családgondozás és a védelembe vétel eredményét. A megyében működő „Názáret” Szociális Szolgáltató a gyermekotthonokban, illetve nevelőszülői hálózatban élő gyermekek tekintetében nyújt tájékoztatást a bűnelkövetőkről, illetve az intézmény bűnmegelőzési tevékenységéről.
A szociális és gyámhivatal 2008-ban együttműködési megállapodást kötött a rendőr-főkapitánysággal, amely alapján a családon belüli erőszak kezelésére, a kiskorúak védelmével kapcsolatos rendőri, gyámhatósági, illetve gyermekjóléti feladatok végrehajtásában összehangolt hatékony fellépésre nyílik lehetőség a gyermekjóléti szolgálat felé továbbított adatlapok másolatának a városi rendőrkapitányságoktól való bekérésével és azok továbbításával a szociális és gyámhivatal felé. A jelzőlapok segítségével a bűnelkövető gyermekek ügyében megvalósult gyermekjóléti, gyermekvédelmi feladat megvalósulása célzatosabban vizsgálható az intézményi ellenőrzések során.
Nógrád megyében a szociális és gyámhivatal a rendőr-főkapitánysággal együttműködési megállapodást kötött, amelynek célja a gyakorlati munkamenet egységesítése, a célirányos együttműködés feltételeinek biztosítása, az előírt jelzésadási kötelezettség, a hatósági eljárást kezdeményező, valamint együttműködési kötelezettség teljesítése. Továbbá folyamatos munkakapcsolatot tartanak fenn az illetékességi területen dolgozó, bűnmegelőzési előadókkal és áldozatvédelmi referensekkel, a helyi önkormányzatokkal, civil szervezetekkel, pártfogó felügyelő szolgálattal, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatást ellátó személyekkel, intézményekkel, valamint drogmegelőzést végző intézménnyel. 
Pest megyében az alapellátási osztály látja el a bűnmegelőzési tevékenységet, státusz hiány miatt osztott munkakörben. A gyermekjóléti szolgálatokhoz és a családsegítő szolgálatokhoz eljutott a Dipa Egyesület kiadványa, a „Ne bánts” című tájékoztató kiadvány az iskolai agresszióról. 
Somogy megyében 2011-ben új együttműködési megállapodást kötött a szociális és gyámhivatal a rendőr-főkapitánysággal, amelynek megfelelően az ütemezett éves intézményi ellenőrzések keretében a gyermekjóléti szolgálatoknál vizsgálják a bűnelkövető és sértetté vált kiskorúak ügyében érkezett rendőrségi jelzések, adatlapok alapján tett gyermekvédelmi intézkedéseket, a visszajelzések megtörténtét. Az ellenőrzés éves tapasztalatairól főkapitányságnak a szociális és gyámhivatal írásbeli értékelőt továbbít. 2011-ben összesen 108 db adatlap, rendőrségi jelzés szúrópróbaszerű ellenőrzése történt meg, amely 127 kiskorút érintett. A rendőrség jelzési kötelezettségéről szakmai segédanyagot készítettek.
Az ügyészség által kéthavonta megküldött 2011. évi jelzések, rendőrségi nyomozást megszüntető határozatok, vádiratok alapján vizsgálták 81 kiskorúnál a veszélyeztetésük elhárítása érdekében végrehajtott hatósági intézkedések megtételét, ill. kezdeményezték azokat. A soron kívüli ellenőrzés tapasztalatairól folyamatosan összegző feljegyzésekben tájékoztatták az ügyészséget.
Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében az Államigazgatási Kollégium Rendészeti és Rendvédelmi Bizottsága ez évben kiemelt feladatként határozta meg az érintett hatóságok, szervek együttműködésével az iskolakerülők, csellengők, szökésben lévők kiszűrését. A rendőr-főkapitányság, a fogyasztóvédelmi felügyelőség, a gyermekjóléti központ, a szociális és gyámhivatal és a legmagasabb iskolai hiányzást jelző közoktatási intézmények munkatársai rendőrjárőr kíséretével végeznek ellenőrzést azon helyeken, amelyeket a gyermek- és fiatalkorúak oktatási időben felkeresnek. 
A szociális és gyámhivatal évek óta jó együttműködést alakított ki a megye gyermekjóléti alapellátást és gyermekvédelmi szakellátást biztosító intézményeivel, gyámhatóságaival. A szakmai irányítás és felügyelet, valamint ellenőrzés során megállapítható, hogy a segítő jellegű kontroll pozitív hozadékaként a szolgáltatók és a hatóságok gyakran kezdeményeznek szakmai egyeztetést.
Veszprém megyében a helyi önkormányzatokkal a bűnelkövetés, illetve bűnismétlés megelőzése céljából indított programok, valamint a megyei bűnmegelőzési jelentés elkészítésével kapcsolatos feladatok keretében működött együtt, továbbá a gyermekjóléti és gyermekvédelmi feladatok átfogó értékelésével kapcsolatos feladatok ellátásánál. 
Több irányú kapcsolata van a rendőrséggel, így a bűnmegelőzési jelentés elkészítésekor, a családon belüli erőszak jelzése területén (figyelemmel kíséri a rendőrségi adatlapokat) vagy a hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható távoltartással kapcsolatos feladatoknál. A hivatalvezető álláspontja szerint megállapítható, hogy a hozzátartozói erőszakkal, illetve annak veszélyével kapcsolatban a jelzőrendszeri tagok többsége továbbra sem él jelzési kötelezettségével. A városi gyámhivatalok jelzése szerin a jelzést több alkalommal az eljárások lezárását követően kapták. Hiányolta a rendőrség visszajelzését, tájékoztatását, amely csak külön kérésre történik, amellyel akadályozza az érintett családokban élő gyermekek helyzetének figyelemmel kísérését, amely a későbbi hatósági eljárások megalapozását is kedvezőtlenül érinthetik.
A gyermekjóléti szolgáltatóktól évente tájékoztatást kér a gyermek és fiatalkorú bűnelkövetők számáról, bűncselekményekről. 
A gyermekjóléti szolgálatok által szervezett tanácskozásokon az ifjúságvédelmi koordinátor nem tud részt venni valamennyi település ülésén.
A szociális és gyámhivatal civil szervezetekkel, ügyészséggel, bírósággal, dorgrehabilitációt végző intézményekkel való együttműködése kevésbé rendszere, tartalmában kevesebb területet érint.
Tolna, Vas, Zala megye válaszában az érintett szervezetekkel való folyamatos együttműködést jelezte
5/ A kábítószerügyi egyeztető fórum (KEF) és a bűnmegelőzési tanács munkájában való részvétel
Baranyában a Pécsi Kábítószerügyi Egyeztető Fórum negyedévente ülésezik, amelyre a szociális és gyámhivatalt nem kap meghívást, a Mohács Kistérségi Kábítószerügyi Egyeztető Fórum ülésén pedig egy ízben vett reszt a gyermek- és ifjúságvédelmi koordinátor.
Bács-Kiskun megyében a szociális és gyámhivatal nem kapcsolódott be bekapcsolódjon a helyi kábítószer egyeztető fórum és bűnmegelőzési tanács munkájába.
A Békés megyei szociális és gyámhivatal gyermek- és ifjúságvédelmi koordinátora tagja a Békés Megyei Kábítószer Egyeztető Fórumnak és részt vesz annak munkájában.
Borsod-Abaúj-Zemplén megyében a gyermek- és ifjúságvédelmi koordinátor részt vesz a kábítószerügyi egyeztető fórum ülésein és a bűnmegelőzési tanács munkájában.
Csongrád megyében 3 kiemelkedően jól működő KEF található (Szentes, Szeged, Mórahalom), a szegedi és a szentesi fórumok példamutatóan aktív és kreatív munkát végeznek.
Fejér megyében a gyermek- és ifjúságvédelmi koordinátor részt vesz a Fejér Megyei Kábítószerügyi Egyeztető Fórum munkájában, az idei évtől pedig a Székesfehérvári Kábítószerügyi Egyeztető Fórum munkájában való részvételre is felkérést kapott.
Győr-Moson-Sopron megyében a szociális és gyámhivatal KEF ülésein részt vesz, ami általában évi egy ülést jelent.
Hajdú-Bihar megyei szociális és gyámhivatal munkatársa részt vesz a KEF munkájában.
Heves megyében kettő KÉF működik, a szociális és gyámhivatal az egri munkájában 2003 óta vesz részt, amely évente 8-10 alkalommal ülésezik. 
Jász-Nagykun-Szolnok megyében nem működik bűnmegelőzési tanács, melynek működtetése érdekében a hivatalvezető mind a megyei rendőr-főkapitányság vezetőjét, mind a megyei közgyűlés elnökét, mind a megyei jogú város alpolgármesterét megkereste. A Szolnok Megyei Jogú Város által működtetett kábítószerügyi egyeztető fórum munkáját segíti a gyámhivatal. 
Komárom-Esztergom megyében jelenleg két KEF működik (Tata és Tatabánya). A tatabányai KEF ülésein rendszeresen részt vesz a szociális és gyámhivatal.
Nógrád megyében Bátonyterenye és térsége a drogfogyasztás és drogelosztás szempontjából a megye legfrekventáltabb területe, ezért a gyermek-és ifjúságvédelmi koordinátor rendszeresen részt vesz a Bátonyterenyei Kistérségi Egyeztető Fórum Drogprevenciós Munkacsoport ülésein.
Pest megyében a szociális és gyámhivatal képviselője részt vesz a kábítószerügyi egyeztető fórum ülésén. 
Somogy megyében a szociális és gyámhivatal aktívan részt vállalt a kaposvári KEF, továbbá a Megyei Közbiztonsági és Bűnmegelőzési Bizottság munkájában.
Szabolcs-Szatmár-Bereg megye e kérdésre nem adott választ.
Tolna megye a gyermek-és ifjúságvédelmi koordinátor a havonta megrendezésre kerülő, szekszárdi kábítószer egyeztető fórumon rendszeresen részt vesz. Jelenleg bűnmegelőzési tanács nem működik a megyében.
Vas megyében a gyermek- és ifjúságvédelmi koordinátora évente több alkalommal részt vesz Szombathely MJV Kábítószer Egyeztető Fórumának ülésein. A megyei önkormányzat nem működtet bűnmegelőzési tanácsot.
Veszprém megyében nem működik érdemben a megyei KEF, annak ellenére sem, hogy azt a hatékonyan működő Veszprém Megyei Bűnmegelőzési és Közbiztonsági Bizottság munkacsoportjához integrálták.
Zala megyében a szociális és gyámhivatal képviselője részt vesz a KEF ülésein, illetve a bűnmegelőzési tanács munkájában. 
6/ A kapcsolati háló tartalma 
A Baranya megyei szociális és gyámhivatal továbbította az érintett szakemberek felé az Országos Kríziskezelő és Információs Központ telefonszolgálat szóróanyagát. A gyermek- és ifjúságvédelmi koordinátor 2011 novemberében részt vett a KIM által szervezett megbeszélésen, mely az áldozatsegítésben való együttműködés, a szakemberek képzése, a pályázat szakmai programjának ismertetése, a részt vevő civil és állami szervezetek és intézmények feladatvállalásának egyeztetése érdekében szerveződött. A koordinátor ugyancsak a tavalyi évben részt vett a Narkomán Fiatalokat gyógyító- és Foglalkoztató Közalapítvány Tér Közösségi Szolgálat Prostituáltügyi Egyeztető Munkacsoport ülésein.
Békés megyében az Áldozatvédelmi és Bűnmegelőzési Közhasznú Egyesület tanácskozásain a gyermek- és ifjúságvédelmi koordinátor képviseli a Szociális és Gyámhivatalt. A megye kapitányságai megküldik a bűnelkövetésben érintett gyermekekről a jelzéseket a gyermekjóléti szolgálatnak és a szociális és gyámhivatalnak is. 
Borsod-Abaúj-Zemplén megyében a hatékony bűnmegelőzési tevékenység érdekében a Hivatal rendszeresen kapcsolatot az áldozatvédelemben szerepet vállaló szakemberekkel.
Csongrád megyében a szociális és gyámhivatal kapcsolata a rendőrséggel elsősorban konferenciák és program bemutatók körében aktív. A rendőrség munkatársait a szociális és gyámhivatal vezetői értekezletre is meghívják.
Fejér megyében a szociális és gyámhivatal együttműködést folytat a Fejér Megyei Rendőr-főkapitánysággal, amelynek keretén belül negyedévente értesült a kiskorúakat érintő rendőrségi intézkedésekről akár sértetti, akár elkövetői oldalon szerepeltek a gyermekek. A szociális és gyámhivatal a bűnmegelőzés területén a civil szervezetek szerepvállalását is fontos feladatnak tekinti, ennek érdekében a jól működő programokat, szolgáltatásokat közvetíti a megyei intézmények, gyermekjóléti szolgáltatók felé. 
Győr-Moson-Sopron megyében a gyámhivatalnak áldozatvédelemben szerepet vállaló civilszerveződésekről nincs tudomása. A rendőrség áldozatvédelmi referense részt vett a januári szakmaközi egyeztető értekezleten.
Heves megyében a gyámhivatalnak a rendőr-főkapitánysággal rendszeres és jó kapcsolata van, a bűnmegelőzési osztály a gyermekvédelemmel kapcsolatos szakmai napokon rendszeresen tart előadást a rendőrség működéséről. 
Az áldozatvédelemmel foglalkozó civilszervezetek közül a Fehér Gyűrű Közhasznú Egyesülettel áll kapcsolatban a koordinátor, az egyesület a megyében Gyöngyösön és Hatvanban működik.
Jász-Nagykun-Szolnok megyében a rendőrség áldozatvédelmi referensével szoros szakmai kapcsolatban állnak. A megyei megelőzési alapítvánnyal a kapcsolatuk személyes és érdemi. Éveken keresztül minden Bűnmegelőzési Konferencián állandó meghívott előadók voltak. Közreműködtek az országban először a helyi rendőri szervek és oktatási nevelési intézmények közötti együttműködési megállapodás létrejöttében.
Komárom-Esztergom megyében a rendőrségek áldozatvédelmi feladatokkal megbízott munkatársai többletfeladatként látják el ezt a tevékenységet, amely csökkenti a munka hatékonyságát. 
Nógrád megye folyamatos kapcsolatot tart az áldozatvédelmi referensekkel és civilszervezetekkel.
Pest megyében a szociális és gyámhivatal kapcsolatot tart a rendőrségi ifjúságvédelmi referensével, akit előadóként is felkértek a bűnmegelőzési évi konferencián.
Somogy a gyermek és ifjúságvédelmi koordinátor folyamatos kapcsolatot tart a rendőrség Bűnmegelőzési és Áldozatvédelmi Osztálya munkatársával.
Tolna megye a koordinátor szükség esetén, konkrét ügyekben felveszi a kapcsolatot a rendőrség áldozatvédelmi referensével.
Veszprém megyében a szociális és gyámhivatal a Fehérgyűrű Közhasznú Egyesülettel működött együtt, más áldozatvédelemben szerepet vállaló civil szervezetről nincs tudomása. 
A rendőr-főkapitányság áldozatvédelmi referensével a szociális és gyámhivatal kapcsolatot tart, ennek keretében rendszeresen meghívják a megyei egyeztető értekezletre és tapasztalatcserékre.
Szabolcs-Szatmár-Bereg, Vas és Zala megye e kérdésre nem adott konkrét választ.
7/ Közvetítő és segítő gyakorlat
Baranyában a Szociális és gyámhivatal 2011-ben nem kapott felkérést országos szerveztek által kezdeményezett programok szervezésére. 2010-ben a Szociális és Munkaügyi Minisztérium Gyermekvédelmi Főosztályával együttműködésben a Mobilitás, a gyermekvédelemben dolgozó szakemberek számára „A nem formális tanulás módszerei, eszközei – Gyermekjogok, emberi jogok gyermekeknek a gyermekvédelemben” címmel a képzési folyamat szervezésében nyújtott segítséget.
A Bács-Kiskun megyei gyámhivatalhoz e programokról, képzésekről szóló információk, meghívók ritkán jutnak el. Az azokon való részvételt nehezíti, vagy lehetetlenné teszi, hogy a rendezvények, képzések általában nem ingyenesek, korlátozott számban fogadják a meghívottakat, valamint a helyszínre való eljutás sem oldható meg, mivel a hivatali autó a költségtakarékosság miatt erre nem vehető igénybe, illetve az egyéb utazással kapcsolatos költségeket a hivatal nem finanszírozza. 
Békés megyében a koordinátor e-mailben tájékoztatja a jelzőrendszer tagjait a különböző programokról, képzésekről, a jelentkezés módjáról. 
Borsod-Abaúj-Zemplén megyében az országos szervezetek által kezdeményezett programokról, képzésekről amennyiben a hivatal munkatársa tudomást szerez, tájékoztatja a gyermekvédelmi intézményeket, valamint segítséget nyújt ezek igénybevételéhez.
Csongrád megyében a konferenciák, értekezletek, módszertani találkozók, helyszíni szemlék, hatósági ellenőrzések, szakmai tanácsadások során adnak tájékoztatást és igény esetén segítséget a programok igénybevételéhez. 
Fejér megyében az országos hatáskörű szervtől érkezett megkeresés, valamint az általuk készített szakmai anyagoknak az érintett szervekhez, szervezetekhez történő eljuttatásáról a szociális és gyámhivatal gondoskodik. Ezen túl a szociális és gyermekvédelmi területen dolgozó szakemberek képzését szolgáló programokra, konferenciákra, kiadványokra folyamatosan felhívja a figyelmet, tájékoztatást nyújt jogszabályváltozásokról, módszertani útmutatókról.
Győr-Moson-Sopron megyében a gyámhivatalnak nincs a közvetítésre kapacitása, ugyanakkor véleménye szerint a mai informatikai rendszerek segítségével bárki tudomást szerezhet e programokról.
Heves megyében a megyén kívüli programok és képzések a pályázatokkal kapcsolatban kerültek kiközvetítésre pl. bűnmegelőzési modellprojektek megvalósításáról, közösségi terek kialakításáról, hátrányos helyzetű csoportok integrációjáról.
Jász-Nagykun-Szolnok megyében nagy problémának látják, hogy országos programok már évek óta nem kerültek megrendezésre. 
Komárom-Esztergom megye utalt arra, hogy 2010-ben az ágazati minisztérium kiemelt célként határozta meg a családon belüli erőszak megelőzését és kezelését, az ebben érintett szakemberek együttműködését. Célvizsgálat útján vizsgáltuk a városi gyámhivataloknak, mint családvédelmi koordinációs szerveknek a távoltartási törvényből fakadó új, 2009 év végétől aktuális feladatellátását, továbbá a 2010. évi bűnmegelőzési értekezlet tárgya is kiemelten e téma köré összpontosult. Emellett sor került a megyei rendőr-főkapitányság szervezésében tartott szakmai konferencián előadás útján a témával kapcsolatos tapasztalatok továbbítására. 
2011. évben a gyermekvédelmi ágazat stratégiai célja, az iskolán belüli erőszak megelőzése, kezelése, valamint új módszerek, programok kidolgozása volt a megyei bűnmegelőzési tanácskozás kiemelt témája, amelyre valamennyi megyei alap- és középfokú oktatási intézmény is fenntartóján keresztül meghívásra került. Az értekezleten három meghívott szakember tartott előadást a témában: A gyermekjóléti szolgálat szerepe az Iskolai erőszak megelőzésében, kezelésében, az iskolai erőszak rendőri szemmel, valamint iskolai erőszak a pedagógus szemszögéből.
Nógrád megyében a gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatást nyújtó intézményekben dolgozó szakembereket tájékoztatták TÁMOP-on keresztül kiírt „A társadalmi kohéziót erősítő bűnmegelőzési és reintegrációs programok módszertani megalapozása” kiemelt projekt keretében szervezett bűnmegelőzési képzésekről. 2010-ben 28 település, 2011-ben 42 település gyermekjóléti szolgáltatást ellátó szakember vett részt bűnmegelőzés témakörében tartott előadáson, továbbképzésen.
Pest megyében a feladattal összefüggő megkereséssel nem találkoztak.
Tolna megyében amennyiben a szociális és gyámhivatal a megyén kívüli programokról és képzésekről információhoz jut, akkor értesíti az érintetteket és segítséget is nyújt. 
Vas megye gyámhivatala közvetíti a neki megküldött programokra, képzésekre vonatkozó ajánlatokat, országos szervezetek által kezdeményezett konferenciákon lehetőségeikhez mérten vesznek részt. 
Veszprém megye részt vett az esztergomi „Ne tedd!” bűnmegelőzési program népszerűsítésében, az IRM Oktatási Főigazgatósága Rendészeti és Bűnmegelőzési Akadémia szervezésében zajló „A gyermekvédelmi jelzőrendszer helye és szerepe a fiatalkori bűnözés megelőzésében” c. modellprojektben. Közreműködött a regionális szervezésű szakmai konferencia szervezésében a „Családon belüli erőszak –Válságkezelés Magyarországon” c. témában.
Zala megye országos szervezetek által kezdeményezett programot az elmúlt évben nem közvetített, mivel ezekről értesítés nem érkezett sem 2011-ben, sem 2012-ben.
Somogy megye és Szabolcs-Szatmár-Bereg megye e kérdésre nem tért ki részletesen.
8/ Megyén belüli értékelés 
A Baranya Megyei Szociális és Gyámhivatal a gyermekjóléti és gyermekvédelmi intézmények bűnmegelőzési tevékenységét kérdőíves felméréssel végzi. A gyermeket veszélyeztető körülmények feltárására irányuló tevékenység elsősorban a jelzőrendszeren keresztül történik. 2011-ben – Pécsen kisebb fejlesztendő területet – kivéve a jelzőrendszer működése hatékony. Kisebb településeken az együttműködés már korábban csiszoltabbá vált, a helyi adottságok miatt kialakult személyesebb, emberi, szakmai kapcsolati rendszer létezése miatt, amelyről a hivatal a gyermekjóléti szolgálat által minden év március 31. napjáig megrendezett szakmai tanácskozáson tájékozódik. 
Bács-Kiskun megyében a gyermekvédelmi szolgálatok hatósági ellenőrzésekor célvizsgálatként szerepel a szolgálatnak a bűnmegelőzésben végzett tevékenység vizsgálata. Ezen kívül a szociális és gyámhivatal kijelölt szakreferense napi szinten figyeli a napilapokat, valamint a megyére vonatkozó elektronikus sajtót, ha tudomásukra jut kiskorút veszélyeztető eset, felveszi a kapcsolatot az illetékes gyermekvédelmi intézménnyel és egyben vizsgálatot kezdeményeznek a megtett megelőző, preventív intézkedés foganatosításával összefüggésben. 
Békés megyében a gyermekjóléti szolgálatok ellenőrzésekor, a veszélyeztetett gyermekek esetében vizsgálatra kerül, hogy a családok másik településre való költözésekor megküldik-e jelzésüket az új lakóhely szerint illetékes gyermekjóléti szolgálat részére. A szülők ugyanis gyakran költözéssel próbálták elkerülni a gyermekük védelembe vétele után meghatározott kötelezettségek teljesítését. Pozitívumként értékelhető, hogy a jelzések/visszajelzések tekintetében jelentős mértékű a növekedés. A megyében a gyermekeket veszélyeztető tényezők között első helyen szerepel az elhanyagolás, ezen belül is a lelki elhanyagolás, aminek a felismerése nem könnyű. A jelzőrendszer tagjai egyre több esetben teszik meg jelzésüket lelki elhanyagolás gyanúja esetén is. 
Borsod-Abaúj-Zemplén megyében éves ütemterv alapján vizsgálja a szociális és gyámhivatal a gyermekvédelmi szakellátás (lakásotthon, gyermekotthon) és alapellátás (gyermekjóléti szolgálatok) intézményeinek bűnmegelőzési tevékenységét, amikor is a rendszerben szereplő gyermekek esetnaplóit vizsgálják, valamint kitérnek arra is, hogy szervez-e az adott intézmény bűnmegelőzési programot a településen, vagy az adott intézményben.
Csongrád megyében az ellenőrzések és a gyermekvédelmi tanácskozások során hangsúlyt fektetnek a bűnmegelőzési tevékenységre, emellett a gyámhivatalok, jegyzői gyámhatóságok részére napi rendszerességgel nyújtanak eseti szakmai segítséget. 
Győr-Moson-Sopron megyében a szociális és gyámhivatal éves munkaterv alapján a gyermekvédelmi szolgáltatást nyújtó intézmények ellenőrzésekor a társadalmi bűnmegelőzés nemzeti stratégiájában meghatározott célok elérése érdekében figyelembe veszi a gyermek- és fiatalkori bűnözés, az áldozattá válás megelőzése, a városi bűnözés, a családon belüli erőszak csökkentése, a bűnismétlés megelőzése szempontjait. 
Hajdú-Bihar megyében a szociális és gyámhivatal ellenőrzéseikor a gyermekek érdekeit sértő személyi és tárgyi hiányosságokat feltárja és kéri a fenntartók intézkedését. 
Heves megyében az alapellátás esetén az ORFK utasítás szerinti rendőrségi adatlapok megküldését követően megtett intézkedések vizsgálják. A jegyzői gyámhatóságok kötelező, négyévente megvalósuló ellenőrzésének tapasztalata, hogy a jegyző minden esetben lefolytatta a szükséges hatósági eljárásokat. A szakellátási intézmények bűnmegelőzési tevékenységét évente a jelentés elkészítésekor mérik fel.
Jász-Nagykun-Szolnok megyében problémának tartják a serdülők ellátását biztosító pszichiátriák hiányát. A hivatalvezető megjegyezte továbbá, hogy a gyermekek védelembe vételi eljárásaiban nagy különbségek mutatkoznak, hiszen a veszélyeztetettség fogalmát eltérően ítélik meg az eljáró szervek, ugyanakkor megítélés függ a település helyzetétől, lakosságának összetételétől.
Komárom-Esztergom megyében a tapasztalatok szerint a gyermekjóléti szolgálatok az elsődleges megelőzés keretén belül, prevenciós jelleggel az intézményi keretekben önállóan szerveznek szabadidős programokat, melyek jellemzően szünidei táborok, játszóházi foglalkozások. A tapasztalatok szerint a gondozási, nevelési tervekben a bűnelkövetés egyéb — főként magatartási – problémákkal együtt jelenik meg és ennek a problémának a megoldására a terv külön nem tér ki, hanem együtt kezeli a fennálló egyéb problémákkal. A gyermekvédelmi gondoskodás e szakasza a másodlagos megelőzés körébe tartozik. 
A szakellátásban probléma, hogy a bűnelkövető gyermekek körében egyre gyakoribbak a bűnismétlések és a gondozási hely nem tud megbirkózni a problémával, amelyet még tovább nehezít a megfelelő segítő szakemberek, a pszichológusi, mentálhigiénés ellátás hiánya. A tapasztalatok szerint a bűnelkövető gyermekeknél gyakoriak a gondozási helyváltások.
Nógrád megyében a rendőrség által nyújtott információ alapján vizsgálják a gyermekjóléti szolgálatok által megtett intézkedések szakmai szabályoknak történő megfelelését, illetve ellenőrizik a veszélyeztetettség megszüntetése érdekében végzett tevékenységet. Tapasztalatuk, hogy a megyében nőtt a magántanulói jogviszonnyal rendelkező tanulók száma, jellemzően a magatartási és tanulási zavarral rendelkező, túlkoros tanulók teljesítik tankötelezettségüket magántanulóként. A fennálló veszélyeztetettséget növeli, hogy e gyermekek kikerülnek az iskola látóköréből, napközben mozgásuk kontrolálatlan. A szociálisan hátrányos, deviáns családi környezetben élő gyermekek a család és az iskola felügyeletének hiányában könnyebben válhatnak bűnelkövetőkké, vagy bűncselekmények áldozataivá.
Pest megyében 2011. augusztus és 2012. április között 24 gyermekjóléti szolgálatot ellenőriztek. A védelembe vételi iratok szúrópróbaszerű ellenőrzésénél vizsgálták, hogy mi a gyermeket veszélyeztető körülmény, és annak mértékéhez elegendő-e a védelembe vétel vagy a gyermeket ki kell-e emelni a családból. 2012-ben a Nemzeti Erőforrás Minisztérium1 Gyermekvédelmi és Gyámügyi Főosztálya stratégiai célkitűzései között határozta meg az ideiglenes hatályú elhelyezések okainak vizsgálatát, azaz a gyermekeket súlyosan veszélyeztető körülmények feltérképezését. A vizsgálat alapját képezték a fellebbezés vagy felügyeleti intézkedés okán felterjesztésre került határozatok, az összegző jelentés 2013. év januárjában készül el. 
Somogy megyében tájékoztatást kérnek a gyámhatóságoktól és vizsgálták a védelembe vételi eljárás lefolytatását. Az eljárások eredményéről, a megtett intézkedésekről negyedévente írásban összegző feljegyzésben tájékoztatják az érintetteket. 
Az év folyamán 8 db hatáskör hiányában történő rendőrségi jelzés és veszélyeztetettség jelzés elsőfokú gyámhatósághoz való áttételéről intézkedtek. 2011-ben összesen 21 helyszínen, 115 települést érintő gyermekvédelmi éves települési tanácskozáson vett részt a hivatal koordinátora, ahol tájékoztatást adott a jelzési kötelezettség fontosságáról, szükségességéről, elmulasztásának jogkövetkezményeiről, továbbá a kiskorúak bűnözési tendenciáinak megyei tapasztalatairól.
Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében a szociális és gyámhivatal figyelemmel követi a médiában megjelenő, a megyét érintő kiskorú veszélyeztetettségével kapcsolatos híreket, információkat, és tájékoztatást kér az érintett hatóságtól, hogy megtett-e a szükséges intézkedéseket a veszélyeztetettség megszüntetése érdekében.
A hivatalvezető szerint a gyermekek családban történő nevelkedésének elősegítése körében megvalósítandó elsődleges prevencióval kapcsolatos feladatok tapasztalataik szerint a szolgáltatás létszámminimum követelményeinek értelmezése és túlságosan megengedő módja miatt háttérbe szorulnak, a szolgálatok elsősorban azon feladataikra koncentrálnak melyeket gondozási tervvel valósítanak meg, melyek hatósági eljáráshoz kapcsolódnak. A jelenlegi szabályozás a személyi feltételekre kizárólag irányszámot rögzít, amely szerint egy családgondozó 45 gyermek vagy 25 család gondozását láthatja el, míg a gyakorlatban ezek a számok jóval meghaladják az iránymutatást. 
Tolna megyében a szociális és gyámhivatal 2011-ben 21 településen vizsgálta a gyermekjóléti szolgálatnál, illetve a gyámhatóságnál a bűncselekményt/szabálysértést elkövetett, a családon belüli erőszak áldozatává vált, valamint a tankötelezettséget nem teljesítő kiskorúakkal kapcsolatban megtett intézkedéseket, illetve az önkormányzatok bűnmegelőzési programját.
Vas megyében a szociális és gyámhivatal a gyámhatóságok hatósági munkáját négyévente ellenőrzik, amelynek során minden esetben megvizsgálják az adott település(ek) bűnmegelőzési tevékenységét, a gyermekek számára szervezett szabadidős tevékenységek hatékonyságát, a gyermekek veszélyeztetettségének okait. Amennyiben szükséges az adott ügyben a megfelelő gyámügyi eljárás megindítására tesznek javaslatot. 
Veszprém megyében a gyámhatóságok ellenőrzésének kezdeti tapasztalati szerint a jegyzők nem mindig állapították meg helyesen, hogy miben áll a gyermek veszélyeztetettsége, illetve hiányzott a megszüntetésre alkalmas intézkedések elrendelése is. Az ellenőrzéssel feltárt hiányosságok alapján a jegyzők széleskörű tájékoztatása hozzájárult a szakszerű intézkedések megtételéhez. A gyermekjóléti szolgálatok ellenőrzésekor a családon belüli erőszak esetén gyakori volt, hogy a veszélyeztető körülmények feltárása megtörtént, de annak kezelése nem volt megfelelő. Sok esetben okozott gondot a gyermek magatartása, amikor a hiányok kompenzálására az intézmények szabadidős foglalkozásait, mediációs és alacsony küszöbű szolgáltatásokat bővítették.
A hivatal a vizsgált tárgykörben a családok átmenti otthonaiban és a gyermekvédelmi intézményekben is tartott ellenőrzéseket. Ezek alapján az áldozattá válás megelőzése érdekében speciális módszereket terveztek.
A hivatalvezető problémának látja, hogy a megyei fenntartású intézményekben lezajlott átszervezések következményeként a megmaradt intézményekben egy több, súlyos magatartási, pszichés problémával küzdő, bűnelkövetővé vált, serdülőkorú gyermek nevelését kell megoldani, a többi gyermek érdekeinek védelme mellett.
Zala megyében a gyámhatóságok, a gyermekjóléti- és gyermekvédelmi intézményeknél végzett felügyeleti vizsgálatok során minden esetben ellenőrzik a bűnmegelőzési tevékenységet, a gyermekeket veszélyeztető körülmények feltárására irányuló tevékenységét, amelynek tapasztalatairól a gyermekjóléti- és gyermekvédelmi intézmények vezetői részére tartott értekezleten számolnak be.
9/ A segítség nyújtás gyakorlata 
A Baranya megyei szociális és gyámhivatal a városi ügyészségektől érkezett 22 vádirat, illetve határozat alapján 52 kiskorú veszélyeztetése ügyében kereste meg a jegyzőket, illetve a gyermekjóléti szolgálat családgondozóját és kért tájékoztatást a gyermekvédelmi, vagy más egyéb hatósági intézkedések megtételéről. Ha a kiskorú veszélyeztetésének elhárítása érdekében nem történt hatósági intézkedés, akkor a hivatal kezdeményezte a kiskorú védelembe vétele iránti eljárás lefolytatását, és a meghozott döntésről való tájékoztatást. 
Bács-Kiskun megyében a gyámhatóságok gyermek sérelmére elkövetett bűncselekmény gyanúja esetén csak ritkán keresik meg a szociális és gyámhivatal gyámügyekkel foglalkozó szakembereit, mivel a hatóságok 2011-ben 23 esetben éltek feljelentéssel kiskorú veszélyeztetése miatt, amelyből 5 ügyben született elmarasztaló ítélet. 
A Békés megyei gyámhivatal felhívta a gyámhatóságok, gyámhivatalok, a gyermekvédelmi rendszerben működő szakemberek figyelmét a gyermekek sérelmére elkövetett bűncselekmény gyanúja esetén szükséges feljelentés megtételére. Gyermekek sérelmére elkövetett bűncselekmény/szabálysértés ügyében a koordinátor 2011. évben 85, gyermekkorú elkövető ügyében 148 esetben működött közre. 
Borsod-Abaúj-Zemplén megyében megyei gyámhivatalhoz a gyermekvédelmi rendszerben működő szakemberek részéről ilyen jellegű megkeresés nem érkezett.
Csongrád megyében a gyámhivatalok, jegyzői gyámhatóságok részére napi rendszerességgel nyújtanak eseti szakmai segítséget.
Fejér megyében az elmúlt években a szakembereknek nem volt szüksége ahhoz, hogy a feljelentéshez közvetlenül a szociális és gyámhivatal segítségét kérjék.
Győr-Moson-Sopron megyében a hivatal vezetője kifejtette, hogy igény esetén segítséget nyújtanak, valamint a negyedévente megrendezett a gyámhivatalok vezetői, jegyzői gyámhatóságok részére tartott értekezleteken konkrét ügyeket is megbeszélnek. Ugyanakkor „azzal is tisztában vannak, hogy a területen működő szakemberek sokkal tapasztaltabbak e téren náluk.”
Hajdú-Bihar megyében a gyermek sérelmére elkövetett bűncselekmény esetében szakmai támogatást nyújtanak a jegyzőnek és a gyermekjóléti szolgálatnak, továbbá kezdeményezik a szükséges gyermekvédelmi intézkedések megtételét és ezek végrehajtását ellenőrizik. Kevés ügyben fordulnak az önkormányzatok a megyei gyámhivatalhoz. A gyermekjóléti szolgálatok gyakrabban, évente mintegy 40 esetben kértek segítséget. 
Heves megyében a megyei gyámhivatalnak nem kellett a feljelentés megtételében segítséget nyújtania.
Jász-Nagykun-Szolnok megyében a szociális és gyámhivatalnak az utóbbi időben már nem kellett ilyen jellegű segítő támogatást nyújtania. Segítséget akkor kérnek tőlük, ha a szakemberek nem tudják eldönteni, hogy az adott ügyben meg kell-e tenni a büntetőfeljelentést.
Komárom-Esztergom megyében a feljelentés megtételéhez a gyámhatóságok, illetve a gyermekvédelemben dolgozó szakemberek nem igényeltek segítséget.
Pest megyében telefonon 3 fő másodfokú gyámügyi ügyintéző segít a feljelentések ügyében, a büntető törvénykönyv szerinti tényállás megjelölésében és a feljelentés megfogalmazásában. 
Tolna megyében a megyei gyámhivatal szükség szerint tud segítséget nyújtani, amelyre még konkrét igény nem merült fel.
Vas megyében ilyen jellegű kérés nem érkezett a megyei gyámhivatalhoz. 
Veszprém megye a megyei gyámhivatalhoz a feljelentés megtételével kapcsolatos segítségkérés nem érkezett.
Zala megyében segítséget nyújtanak a gyámhatóságoknak és a gyermekvédelmi rendszerben működő szakembereknek a feljelentés megtételében. A szociális és gyámhivatal ellenőrzési jogkörében eljárva legalább négyévenként ellenőrzi a gyámhatóságok gyámügyi és gyermekvédelmi hatósági tevékenységének jogszerűségét. Ennek keretében kiemelten vizsgálják, hogy a gyermekek sérelmére elkövetett bűncselekmények esetén a hatóság eleget tesz-e a Be. 171. § (2) bekezdésében foglalt feljelentési kötelezettségének, illetve vizsgálják a családon belüli erőszak miatt indult eljárások jogszerűségét.
Nógrád, Somogy és Szabolcs-Szatmár-Bereg megye a kérdésre nem adott részletes választ.
10/ Támogatás a 14 év alatti elkövetők ügyében és a végrehajtás ellenőrzése 
Baranyában a gyermek- és ifjúságvédelmi koordinátor a rendőrkapitányságoktól 49 ügyben 57 gyermekkorú által elkövetett bűncselekmény gyanújáról kapott tájékoztatást, illetve e határozatok alapján megkereste a gyermekjóléti szolgálat családgondozóját és tájékoztatást kért a gyermekvédelmi, vagy hatósági intézkedések megtételéről. A vizsgálatokról készült feljegyzéseket megküldték a rendőrkapitányságoknak, illetve 2011-től a megyei rendőr-főkapitányságnak is. A városi ügyészségektől, illetve a rendőrkapitányságoktól érkezett 206 gyermeket érintő 111 ügyből 23 esetben volt szükség a szociális és gyámhivatal közben járására kérve a jegyzői gyámhatóság intézkedését.
A hivatalvezető hangsúlyozta, hogy a 23/2003. (VI. 24.) BM-IM együttes rendelet 145. § (3) bekezdése szerint a nyomozó szerv a fiatalkorúval szemben indult büntető eljárásról a megalapozott gyanú közlését követően értesíti a gyermekjóléti szolgálatot, továbbá a gyermek- illetve fiatalkorú lakóhelye szerint illetékes gyámhatóságot, ugyanakkor a gyermekkorú bűnelkövetők tekintetében ilyen kötelezettséget a jogszabály nem fogalmaz meg. Meggyőződése, hogy elodázhatatlan az un. „megelőző pártfogás” jogintézményének kialakítása, hiszen nem csak a gyermek szorul támogatásra és odafigyelésre, hanem a szülő szülői feladatainak ellátásában is segítésre szorul. 
Bács-Kiskun megyében a gyermekvédelmi intézményeknél lefolytatott hatósági ellenőrzések alkalmával a családgondozók ellátotti anyagából, ügy fajtánként, szúrópróba-szerűen kiválasztott iratanyagot áttekintik. Továbbá a rendőr-főkapitányság által havi rendszerességgel küldött adatlapok feldolgozásakor a kirívóan súlyos ügyek, vagy visszaeső kiskorúak kapcsán felveszik a jegyzővel a kapcsolatot és tájékoztatást kérnek. Ha az adott településről rendszeresen és magas számban érkeznek kiskorú veszélyeztetésével kapcsolatos információk, akkor vizsgálják, hogy milyen preventív célú programokat valósítottak meg, vagy kívánnak megvalósítani a későbbiekben. 
Békés megyében célvizsgálattal ellenőrzik, hogy a gyermek és családja megkapott-e minden szükséges támogatást a probléma megoldásához, enyhítéséhez. A rendőr-kapitányságok jelzését követően a gyermekjóléti szolgálat – a veszélyeztetettség súlyától függően – az érintett gyermeket gondozásba veszi, ha indokolt, javaslatot tesz a védelembe vételére vagy a gyermekvédelmi gondoskodás egyéb formájára. 
Ha súlyos hiányosság tapasztalható a bűnmegelőzési tevékenységben a megyei gyámhivatal utóellenőrzés keretében vizsgálja azok pótlását, 2011-ben 1 alkalommal történt utóellenőrzés.
Borsod-Abaúj-Zemplén megyében a jegyzők és a gyermekjóléti szolgálatok részéről érkező megkeresés esetén megteszik a szükséges intézkedéseket.
Győr-Moson-Sopron megyei tapasztalatok azt mutatják, „hogy az ellátórendszer a megyében kialakult, a részt vevők tisztában vannak a szakmai kompetenciákkal, és kérdés esetén pontosan tudják, hogy a terepen dolgozó szakemberhez érdemes fordulniuk, nem pedig a szociális és gyámhivatalhoz. A kiskorú és családja részére nyújtandó segítségre vonatkozóan nehéz is lenne szakmai támogatást nyújtani megyei szinten, hiszen ehhez konkrét és gyakorlati pszichológiai ismeretekre lenne szükség.” A gyermekjóléti szolgálatok ellenőrzésekor kiderült, hogy mindegyik szolgáltató kialakított már szakmai kapcsolatot olyan pszichológussal, ahová küldhet gyermeket és szülőt. A szociális és gyámhivatal a jegyzői gyámhatóságokra és a városi gyámhivatalokra vonatkozó másodfokú hatáskörében eljárva fellebbezés elbírálásakor, illetve a jegyzői gyámhatóságok ellenőrzésekor vizsgálja és ellenőrzi a megtett gyermekvédelmi intézkedések szükségességét és helyességét. 
Jász-Nagykun-Szolnok megyében amennyiben a jegyzők a megyei gyámhivatal közreműködését igénylik, akkor az érvényes jogi szabályozás pontos betartása mellett kezdeményeznek eljárást. Jellemző inkább, hogy konkrét állampolgári panaszbeadványban foglaltak alapján valósul meg intézkedés.
Pest megyében a segítségnyújtás egyedi ügyekben történik, azonnal, közvetlenül, telefonon, szükség esetén az iratanyag felkérése mellett. 
Tolna megyében a rendőrség a szabálysértést/bűncselekményt elkövetett 14 év alatti gyermeknél a nyomozást megszüntető határozat egy példányát, illetve 14-18 év közötti fiatalkorú esetén értesítést küld a szociális és gyámhivatal részére. A hivatal a jelzést követően értesíti az illetékes gyermekjóléti szolgálatot és egyben tájékoztatást kér a jelzést követően megtett intézkedésekről. Ha a szolgálat tájékoztatása szerint a gyermek a jelzéskor védelembe vétel alatt állt, akkor a hivatal az illetékes jegyzői gyámhatóságot is értesíti a gyermekkorú ügyében született nyomozást megszüntető határozatról és egyben megkéri a védelembe vételi határozat másolati példányát.
Ha a gyermekjóléti szolgálat a 0-18 év közötti gyermeket alapellátásba veszi vagy a jegyzői gyámhatóság a gyermek védelembe vételét rendeli el, akkor a megyei gyámhivatal a jelzést követő fél év elteltével „utánkövetést” végez, a gyermekjóléti szolgálattól tájékoztatást kér a gyermek ügyének alakulásáról és a jegyzői gyámhatóságtól megkéri a védelembe vétel felülvizsgálatáról szóló határozat másolati példányát.
2011-ben 80 jelzés érkezett a megye rendőrkapitányságaitól gyermek- és fiatalkorúak által elkövetett bűncselekmények tekintetében. A Tolna Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet pedig 5 esetben értesítette a megyei gyámhivatalt a fiatalkorú személy befogadásáról, három esetben pedig szabadításáról.
A Zala megyei szociális és gyámhivatal évenként értekezletet tart az ügyintézők részére, amelynek során értékelik a hatósági intézkedések, eljárások jogszerűségének tapasztalatait.
Komárom-Esztergom, Nógrád, Somogy megye, Szabolcs-Szatmár-Bereg, Vas és Veszprém megye a feladat konkrét megvalósítását nem részletezte.

II. Megyei rendőr-főkapitányságok
1.) Az áldozat fogalma a rendőrség gyakorlatában
Az áldozat fogalmát valamennyi megyei rendőr-főkapitányság a büntetőjogi terminológia alapján értelmezi. Büntető anyagi jogi értelemben ugyanis a 14. életévét be nem töltött személyt gyermekkorúként, míg a 14 – 18 év közöttit fiatalkorúként definiálják, aminek következtében eltérő jogkövetkezmények és eljárásjogi kötelezettségek vonatkoznak a gyermekkorú és a fiatalkorú elkövetőre, illetve más speciális szabályok alapján kell a rendőrségnek is eljárnia az említett esetekben. Így az eljárás során a gyermekkorú áldozat fogalmát a Büntető eljárásról szóló törvényben megfogalmazott „sértett”- fogalom, illetve az Ást-be foglalt „áldozat”- fogalom alapján határozzák meg a rendőrségek munkatársai.
2.) A rendőrség gyermekkorúakra vonatkozó áldozatsegítő intézkedései
A legtöbb rendőrkapitányság nem tesz különbséget a gyermekkorú személyek eljárási pozíciója alapján az áldozatsegítő intézkedéseiket illetően.
Az eljárásban résztvevő 18 év alatti személyekkel kapcsolatban valamennyi rendőrkapitányság munkatársa szem előtt tartja azt, hogy az eljárás során a gyermekkorú személy minél kevesebbet érintkezzen az eljárásban szereplő más személyekkel. A kihallgatását olyan részletességgel hajtják végre, hogy annak kiegészítésére lehetőleg ne legyen szükség a továbbiakban. Szükség esetén zárt adatkezelést rendelnek el. A rendőr-főkapitányok szerint gyakran kerül sor a gyermek nyomozási bíró általi kihallgatására, ugyanis az általa foganatosított kihallgatást követően a gyermeknek a bíróságon nem kell megjelennie.
A gyermekkorú áldozatok tekintetében a legtöbb rendőrség törekszik a gyermekbarát eszközök, módszerek és intézkedések alkalmazására az egész eljárás során. Elsősorban, speciálisan ilyen célra kialakított helyiségben hallgatják meg a 18 év alatti személyeket, amennyiben a rendőrkapitányság rendelkezik ilyen helyiséggel. A rendőrség törekszik arra, hogy a nyomozás teljes tartamára kiterjedően lehetőleg egy személy legyen az ügy előadója, és ez a személy legyen az, aki a gyermekkorúval végrehajtja a nyomozási cselekményeket, figyelemmel arra, hogy az adott előadó, megfelelő tapasztalattal, empátiával és készséggel rendelkezzen ezen a téren, valamint a bűncselekmény (jogsértés) tárgyára és a gyermekkorú személy nemére is. Mindezt a másodlagos, harmadlagos áldozattá válás megelőzése érdekében.
Baranya megyében a kiskorúak védelmét illetően 2003-ban bocsátották ki az utolsó főkapitányi utasítást. A norma teljes megújítását az elmúlt évek változásai indokolták. A módszertani útmutató egyebek mellett a családi összekötő tiszti rendszer felépítéséről és működéséről, a távoltartásról, a gyermeki jogokról tájékoztat. Az intézkedésben résztvevő munkatársak részére konkrét, kézbe vehető segédanyagokat is készített a megyei főkapitányság, így p1. eltűnt kiskorúak feltalálása esetén a teendők sorrendje; együttműködő szervezetek listája; kapcsolattartási problémák megoldási lehetőségei; a gyermekek veszélyeztetettségének mértéke. Gyermekek veszélyeztetettségének mértéke évek óta visszatérő kérdés a főkapitányság gyakorlatában – vajon hol húzódik az a határ, amikor egy veszélyhelyzetet észlelőnek már tennie kell valamit, legyen az rendőr, pedagógus, családgondozó, bármilyen gyermekvédelmi szakember. Melyek azok a helyzetek, amikor a társzerveket haladéktalanul tájékoztatni kell? Mikor elég levélben, a szokásos ügymenet szerint eljárni? A főkapitányság intézkedései mögött rejlő szándék az egységes fellépésre való törekvés, valamint a jogtudatosság erősítése.
A rendőr-főkapitányságon a gyermekbarát kihallgató szoba kialakítása folyamatban van.
A Békés megyei rendőrség munkatársai az áldozatsegítői tevékenységet az Ást, valamint az Országos Rendőrfőkapitány 32/2007. (OT 26.) a családon belüli erőszak kezelésével és a kiskorúak védelmével kapcsolatos rendőri feladatok végrehajtásáról szóló utasítása alapján látja el. A cselekmények természetéből fakadóan minden eset egyedi és más, így a jogszabályokban meghatározott feladatok minden ügyben külön mérlegelés tárgyát képezik. A gyermekekkel kapcsolatos intézkedéseket is ennek értelmében foganatosítják, így amennyiben gyermekkorú is érintett, az ilyen ügyekben kellő elméleti és gyakorlati ismeretekkel, tapasztalattal rendelkező, továbbá megfelelő empátiával bíró munkatárs jár el. A nyomozási cselekményeket a sértettek – ezen belül is kiemelt figyelemmel a gyermekkorúakra – kíméletével, jogainak, érdekeinek messzemenő figyelembe vételével hajtják végre annak érdekében, hogy az úgynevezett „másodlagos áldozattá válást”, valamint a „rendszer abúzust” elkerüljék, illetve a hatásuk legalább is minimalizált legyen. 
A Békés Megyei Rendőr-főkapitányság illetékességi területén indult és gyermekkorút is érintő büntetőeljárások vizsgálatát jellemzően női munkatársak látják el. Az eljáró nyomozó a bűncselekmény áldozatait megfelelő bánásmódban és tanácsadásban részesíti. 
A jogszabály előírásának megfelelően törekszenek arra, hogy a vizsgálat és a nyomozási cselekmények – az ügy jellegére is figyelemmel – során minél oldottabb légkört biztosítsanak. A gyermekkorú áldozattal való oldott és feszültségmentes légkör kialakítása, valamint a másodlagos viktimizáció és az újabb traumatizálódás negatív hatásainak minimalizálása, illetve elkerülése érdekében a Békés Megyei Rendőr-főkapitányság épületében 2003 óta működik gyermekbarát kihallgató, amely jelenleg nincs felszerelve technikai felszereléssel. Jogszabály alapján kérelmezik a gyermekkorú áldozatok (sértett tanú, tanú) nyomozási bíró előtti meghallgatását, tekintettel arra, hogy a bírósági tárgyaláson való megjelenésük károsan hatna a személyiségük fejlődésére. Amennyiben, családon belüli erőszak miatt indult eljárás, és a cselekmény elkövetője (feljelentett, gyanúsított) addiktív szenvedélybetegségben szenved (alkoholista, kábítószer-élvező, stb.), akkor az áldozatok védelme érdekében, az eljáró hatóság tagja szükség esetén – az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 199. § (1) bekezdése alapján – és amennyiben a törvényi feltételek is fennállnak, indítványozza a háziorvosnál az érintett személy (bántalmazó) pszichiátriai intézetbe történő szállítását.
A Borsod-Abaúj-Zemplén megyei rendőrség áldozatsegítő feladatait a rendőrség áldozatvédelmi hálózatáról, az áldozatsegítéssel kapcsolatos általános és speciális feladatokról és a jelentéstételi kötelezettségekről szóló 50/2008. (OT. 29.) ORFK utasítás alapján végzi. A rendőr-főkapitány tájékoztatása szerint a gyermekbarát eszközök, módszerek, intézkedések alkalmazását illetően behatároltak a lehetőségeik. A céljuk az, hogy a kiskorúak meghallgatását – amennyiben nem nyomozási bíró végzi – olyan, lehetőleg jó pedagógiai érzékkel rendelkező kolléga végezze, aki megfelelő empátiás és pszichológiai képességekkel is rendelkezik. A lehetőségeikhez mérten igyekeznek olyan körülményeket teremteni, amelyek alkalmasak a gyermekek meghallgatására, esetleges pszichológiai vizsgálatok lefolytatására. Jelenleg a miskolci, encsi és tiszaújvárosi rendőrkapitányságon alakítottak ki olyan irodákat (gyermekkihallgató szoba), amelyeknek a festése, hangulata, berendezési tárgyai (játékok, kifestők) alkalmasak gyermekkorúak meghallgatására, kihallgatására. A gyermekeket érintő nyomozati cselekményeknél és szakértői vizsgálatoknál igyekeznek soron kívül eljárni, hogy az őket ért trauma minél hamarabb feldolgozható legyen. 
Csongrád megyében több rendőrkapitányság is rendelkezik ún. gyermekkihallgató helyiséggel, ezt nem csak az eljáró rendőrök, de az eljáró nyomozási bíró, továbbá a szakértők is használják. Ahol még nem áll rendelkezésre ilyen szoba, ott arra törekednek, hogy egy nyugodt, rendezett helyiségben hallgassák meg a gyermekeket.

A Fejér Megyei Rendőr-főkapitányság munkatársai fokozott figyelmet fordítanak a büntetőeljárásban érintettek jogainak érvényre juttatására. A bűncselekmények áldozataival, a sértettekkel jellemzően a helyszínen, vagy a bejelentés, feljelentés felvételekor, illetve a tanú kihallgatásakor a rendőrkapitányságokon találkoznak először. Az első kapcsolatfelvételkor a rendőrség munkatársai szóban tájékoztatják az érintetteket az adott bűncselekménnyel kapcsolatos áldozatvédelmi kárenyhítés szabályairól, illetve átadják a tájékoztató nyomtatványt is, és nyilatkozatukat kérik, hogy a tájékoztatást megértették, és kérik-e az áldozatvédelmi igazolást. A nyilatkozatot az áldozatok minden esetben saját aláírásukkal hitelesítik. Mindezt 2007-től a feljelentési jegyzőkönyvben dokumentálják.
A Fejér Megyei Rendőr-főkapitányság jelenleg egyetlen gyermekkihallgató szobával rendelkezik, amely a pszichológiai vizsgáló mellett került kialakításra. A szobát a gyermekek meghallgatásához, kihallgatásához megfelelő módon rendezték be különböző gyerekjátékokkal, barátságos faldíszítéssel, kellően nagy tér, szőnyeg és párna is rendelkezésre áll a játéktevékenységhez. A szomszédos irodában elérhető a rendőrségi számítógépes hálózat, így a meghallgatás, kihallgatás hivatalos módon dokumentálható.
Győr-Moson-Sopron megyében „ha az eset körülményei megkívánják”, akkor rendőrség munkatársai felveszik a kapcsolatot a jelzőrendszer tagjaival, és szükséges esetén esetmegbeszélésre kerül sor. A kiskorút súlyosan veszélyeztető ok esetén haladéktalanul hatósági eljárást kezdeményeznek a gyámhatóságnál, akkor is, amikor a rendőrség hatáskörébe tartozó cselekmény nem állapítható meg. Amennyiben a családon belüli erőszaknak a kiskorú is tanúja, úgy a rendszeresített adatlap megküldésével a gyermekjóléti szolgálatot értesítik. Ha szükséges, intézkednek a kiskorú ideiglenes elhelyezéséről. Amennyiben a rendőrség hatáskörébe tartozó cselekményt állapítanak meg, akkor soron kívül büntetőeljárást kezdeményeznek. A rendőrség bűnmegelőzési tevékenységéről szóló 20/2010. (OT. 10.) ORFK utasítás 36. pontja értelmében a gyermek és fiatalkorúakat – többek között – az áldozattá válás szempontjából kiemelt kockázatú csoportnak tekintik. A rendőrség áldozatvédelmi feladatait az 50/2008. (OT. 29.) ORFK utasítás határozza meg, amelyben foglaltakat maradéktalanul végrehajtják, az elvégzett feladatokról pedig éves jelentést készítenek. A 32/2007. ORFK utasítás 19. pontja értelmében, „amennyiben a feltételei biztosítottak a lelkileg traumatizált áldozat tanúvallomását, valamint a gyermekkorú meghallgatását pszichológus bevonásával, vagy speciális körülmények között, úgynevezett gyermekkihallgató szobában kell felvenni”. Jelenleg a Csornai Rendőrkapitányság biztosít ideiglenesen ilyen kihallgató szobát, amíg a Győri Rendőrkapitányságon a végleges gyermekbarát kihallgató szoba elkészül.
Hajdú-Bihar megyében alapkövetelmény a bűncselekmények áldozatainak kíméletes, adatvédelmi és személyiségi jogainak tiszteletben tartásával történő kihallgatása. Gyermekbarát meghallgató szobával két helyi szerv rendelkezik, ahol igény esetén a meghallgatás rögzíthető. A főkapitányság kifejezetten a gyermek sértettek meghallgatására kidolgozott módszerrel nem rendelkezik. A helyi szerveknél a gyermekkorú sértetteket – lehetőség szerint – pedagógiai, vagy szociálpedagógiai végzettségű női munkatárs hallgatja meg.
Heves megyében a rendőri szervek vezetői felelősek azért, hogy az áldozatsegítéssel kapcsolatos feladatok kiemelt figyelmet kapjanak az irányításuk alá tartozó szerveknél, a rendőrségi eljárások során az áldozati jogok maradéktalanul érvényesüljenek, és az áldozat megfelelő tájékoztatást, valamint segítséget kapjon. Gondoskodnak arról, hogy az áldozatok meg-, illetve kihallgatása kulturált és szakszerű körülmények között történjen, pl. Heves megyében sehol nem történik ablakon keresztül a panasz felvétel. Biztosítják, hogy a meg- vagy kihallgatás alkalmával a helyiségben csak azok tartózkodjanak, akik arra jogosultak, illetve azok, akiknek a jelenlétét az áldozat érdeke megkívánja és a jogszabályok nem tiltják.
A Komárom-Esztergom Megyei Rendőr-főkapitányság 2005-ben alakította ki gyermekbarát meghallgató szobáját. A szoba derűs hangulatú, gyermekbútorokkal és játékokkal rendezték be. A rejtett kamera és mikrofon segítségével felvételt tudnak készíteni a meghallgatásról, így a büntetőeljárás későbbi szakaszaiban a gyermeket nem kell ismételten meghallgatni. A kapitányság munkatársai módszertani útmutatót is készítettek a szoba használatához. A Be. rendelkezései szerint 14 év alatti gyermeket csak különösen indokolt esetben nyomozási bíró hallgathat meg, akinek a döntésétől függ, hogy a gyermekbarát meghallgató szobában hallgatja-e meg. Mindezek következtében a rendőrség munkatársai felvették a kapcsolatot a Tatabányai Törvényszék elnökhelyettesével egyeztetés céljából, hogy minden érintett gyermeket a kialakított szobában hallgassanak meg. Problémát jelent azonban, hogy sem a bírák, sem pedig a rendőrök számára nem szerveznek olyan speciális képzéseket, amelyeken a gyermekek meghallgatására vonatkozó speciális ismereteket és készségeket elsajátíthatnak.
A Nógrád Megyei Rendőr-főkapitányság módszertani útmutatót dolgozott ki az áldozatok, sértettek védelmének erősítése, a biztonság növelése érdekében, amelynek előírásai szerint az adott ügy előadója a büntetőeljárás során legalább három alkalommal köteles személyesen vagy telefonon felvenni a kapcsolatot a sértettel, továbbá tájékoztatni a büntetőeljárás menetéről, állásáról, illetve befejezésének módjáról. Az által, hogy az áldozat az eljárás mechanizmusába tevőlegesen bekapcsolódik, csökken a pszichés és érzelmi terhelése. A kiskorú sértettek ügyeiben az előadó – lehetőség szerint – a hivatalos, számos figyelmeztetést tartalmazó idézés postai úton történő megküldése helyett személyesen vagy telefonon egyezteti a kihallgatás időpontját, hogy ez által is csökkentse az áldozat kiszolgáltatottságát. 
A Nógrád megyei gyakorlat szerint az eljárási cselekményeket késedelem nélkül foganatosítják, illetve a társhatóságokat haladéktalanul értesítik. A soronkívüliség azokra az ügyekre is kiterjed, amikor a kiskorú sértett érdeke a büntetőeljárás mielőbbi befejezését teszi indokolttá, így például, ha a sértett testi, értelmi vagy erkölcsi fejlődését a bűncselekmény jelentősen veszélyeztette, vagy ha a terhelt az eljárás ideje alatt is ellátja a sértett nevelését, felügyeletét vagy gondozását. Számos esetben problémaként merült fel azonban, az eljárások a szükséges bizonyítékok (pl. igazságügyi orvosszakértői vélemények) beszerzésének időigényessége miatt még a soronkívüliség ellenére is hosszadalmasak.
A kiskorú áldozatok kímélete indokolttá teszi ugyan, hogy a büntetőeljárás során a gyermekkorú személyt csak abban az esetben hallgassák ki tanúként, ha a vallomásától várható bizonyíték mással nem pótolható. Az ügyek többségében azonban a gyermekkorú sértettek kihallgatásától nem tudnak eltekinteni a rendőrség munkatársai, tekintettel arra, hogy a kellő számú és megalapozott bizonyíték másképp nem szerezhető be. Különösen igaz ez azokra az esetekre, amelyekben a gyermeket bántalmazták.
A Nógrád megyei rendőrség munkatársainak tapasztalata szerint az ügyészség részéről elvárás a gyermekkorú sértetti kör rendőri kihallgatása, sőt még a szembesítés lefolytatása is. A vizsgáló mindent megtesz annak érdekében, hogy a kiskorú kihallgatására az eljárás folyamán csupán egy alkalommal kerüljön sor, azonban ez gyakran nem valósítható meg. Valamennyi nyomozó szerv törekszik arra, hogy a gyermekkorú kihallgatása, illetve meghallgatása a lehető legoptimálisabb körülmények között történjen mind a tárgyi, mind a személyi feltételeket illetően. A rendőrség nyomozó hatóságainál létesítendő gyermekmeghallgató szobák kialakításáról szóló 32/2011. (XI. 18.) KIM rendeletben előírt helyiség Nógrád megye rendőri szerveinél ez idáig nem került kialakításra. Két kapitányságon berendeztek egy-egy gyermekbarát irodát, ahol gyermekekhez közelálló szín- és formavilágú a festés és a bútorok, és játékok is rendelkezésre állnak. A helyiség hang- és képfelvétel rögzítésére alkalmas technikai eszközökkel nincs felszerelve, így a vallomás felvételét a szokásos módon, számítógépen rögzítik.
Valamennyi megkeresett rendőr-főkapitányság álláspontja szerint a 18 év alatti – fiatalkorú és gyermekkorú – elkövetők szempontjából áldozatvédelmi intézkedésnek lehet tekinteni a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvényben meghatározott jelzőrendszeri kötelezettséget, amely során a lakóhely szerint illetékes gyermekjóléti szolgálat és gyámhivatal értesítést kap arról, hogy egy ebbe a 18 év alatti személy ellen eljárás indult, így indokolt esetben a védelembe vételi eljárást megindíthatják.
A Pest megyei rendőrfőkapitány válaszlevelében kiemelte, hogy a gyermekkorúak által elkövetett bűncselekmények esetében fontos és vizsgálandó kérdés, hogy a gyermeket milyen hatások érték, míg bűnelkövetővé vált. Meg kell nézni a gyermek családi, szociális környezetét, kiemelten a szülői-nevelői ráhatást. A rendőrség munkatársainak tapasztalata szerint sok esetben a már bűnözői múlttal rendelkező felnőttek tanítják ki a környezetükben lévő gyermeket – akár saját gyermeküket is – bűncselekmények elkövetésére, mivel tudják, hogy még nem büntethető. Ezen tények vizsgálata azért is fontos, mert ebből újabb bűncselekményekre derülhet fény, ahol a gyermekkorú már, mint sértett fog szerepelni.
Pest megyében a megyei rendőrkapitányságok munkatársai erőn felül küzdenek az 50/2008 ORFK utasítás rendelkezéseinek betartásáért, ugyanis a rendőrségi épületek zsúfoltak, általában legalább két személy dolgozik egy irodában, nem rendelkeznek külön kihallgató szobákkal és sok helyen gyermekbarát kihallgató helyiségeket sem alakítottak ki. Ez például olyan nemi erkölcs elleni bűncselekmények nyomozásakor okoz gondot, ahol az áldozat gyermekkorú. A lehetőségekhez képest a rendőrség munkatársai megpróbálják orvosolni a hiányosságokat, és igyekeznek a sértett érdekében megtalálni a legjobb megoldást. A rendőrségi épületekben mindig jól látható helyeken kifüggesztették a rendőrkapitányság áldozatvédelmi referensének nevét, beosztását és elérhetőségét, az áldozatok jogait ismertető plakátokat, az illetékes áldozatsegítő szolgálat tájékoztatóját. A járőröknél a rendőrségi gépjárműben minden esetben megtalálhatóak az áldozatsegítő szolgálat tájékoztatói.
A Pest Megyei Rendőr-főkapitányság a vonatkozó rendelet előírásainak megfelelően megkezdte a gyermekbarát kihallgató szoba kialakítását a Dunakeszi Rendőrkapitányság épületében. A helyiség kialakítása, illetve a berendezések beszerzése folyamatban van.
A Somogy megyei rendőr-főkapitányság munkatársai a meghallgatások körülményei során áldozatvédelmi szempontból kiemelt figyelmet fordítanak arra, hogy a gyermekkorú személyek ki-, illetve meghallgatását kellő empátiával, pedagógia ismeretekkel rendelkező kollégák, nyugodt környezetben folytassák, valamint arra, hogy az áldozatok személyiségi és emberi jogai ne sérüljenek.
Somogy megyében kifejezetten gyermek-meghallgató szobával jelenleg még egyetlen szervezeti egység sem rendelkezik. A Kaposvári Rendőrkapitányságon azonban kialakítottak egy gyermekbarát szobát, ahol a kisgyermekes anyukák gyermeküket tisztába tehetik, valamint a szobában gyermekbútorokat és játékokat is elhelyeztek. A szoba légköre egyaránt alkalmas kisgyermekkel érkező felnőtt kihallgatására, és gyermekkorú személy meghallgatására. A többi kapitányságon ilyen szobát még nem alakítottak ki, de a gyermekkorúak meghallgatása során a kapitányságok munkatársai törekednek a nyugodt légkör megteremtésére. Konkrét áldozatvédelmi intézkedéseik a gyermekkorúak jelentésben való meghallgatása, az eljárásban való többszöri kihallgatások elkerülése, valamint szükség esetén a pszichológus szakértő bevonása.
A Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Rendőr-főkapitányság illetékességi területén jelenleg egy kihallgató szoba működik, a Mátészalkai Rendőrkapitányságon egy újabb szoba kialakítása jelenleg folyamatban van.
A Tolna Megyei Rendőr-főkapitányságon egy gyermekbarát kihallgató szoba kialakítása folyamatban van.
Veszprém megyében a főkapitányság áldozatsegítői tevékenysége elsősorban a vonatkozó jogszabályok betartásán alapszik. Az ügy előadójaként gyermekkorúak estében lehetőség szerint pedagógiai végzettséggel, empatikus készséggel rendelkező és tapasztalt munkatársat jelölnek ki. A gyermek meghallgatása esetén arra törekednek, hogy a meghallgatás időpontja, időtartama, helye és légköre megfeleljen a gyermek korának és érettségi szintjének. A rendőrség munkatársai minden esetben meggyőződnek arról, hogy a gyermek megértette-e, hogy miről van szó, és szükség esetén ismételten elmagyarázzák neki. Meghallgatás közben többször lehetőséget biztosítanak a gyermeknek pihenésre, vagy rajzolásra, oldva ezzel az esetleges szorongást. 
Különösen fontos kiemelni a 2012 februárjában tartott megyei bűnügyi igazgatói vezetői értekezlet vizsgálatának összefoglalóját, amely a gyermekkorúaknak a büntetőeljárásban való kihallgatásának részlet szabályait tartalmazza.
A Zala megyei rendőrfőkapitány válaszlevelében arról tájékoztatott, hogy véleményük szerint az áldozatvédelem – áldozatsegítő tevékenység és az áldozattá válás megelőzését szolgáló prevenciós tevékenység – tágabb kategória, mint az áldozatsegítés, a konkrét eljárások során az áldozatok részére nyújtott segítség.
A bűnmegelőzési területen dolgozó munkatársak, áldozatvédelmi referensek folyamatosan figyelemmel kísérik a hatóság tudomására jutott bűncselekmények jellemzőit, vizsgálják az áldozati magatartásokat, és kapcsolatban állnak a nyomozati, vizsgálati, elemző-értékelő tevékenységet folytató rendőri egységek munkatársaival is. A megyei áldozatvédelmi referens figyelemmel kíséri és segíti a rendőrkapitányságok áldozatvédelmi referenseinek tevékenységét. Az napi ügyeleti jelentésekben átnézi az újonnan keletkezett ügyeket és a probléma jellegét tekintve az áldozatsegítés szempontjából leginkább releváns esetek áldozatait a rendőrkapitányságok referensei útján tájékoztatja az áldozatsegítéssel kapcsolatos minden lehetőségről. Az elmúlt évben a helyi, valamint a megyei referenseket összesen több mint 500 ügyfél kereste fel személyesen, vagy telefonon. Az állampolgárok egy része az Igazságügyi Szolgálat tevékenységéről, szolgáltatásairól, illetve elérhetőségéről kért tájékoztatást. A kért információkat a hatályos jogszabályoknak megfelelően minden esetben megkapták. Szükség esetén, illetve az azonnali intézkedést igénylő esetekben az ügyfelet az áldozatvédelmi referensek az előadóhoz közvetítették. Amennyiben a bejelentő sérelmére olyan cselekményt követtek el, ami nem a rendőrség hatáskörébe tartozik, minden esetben megadták a szükséges tájékoztatást, valamint néhány esetben felvették a kapcsolatot az ügy elintézésében hatáskörrel rendelkező önkormányzattal, vagy társadalmi szervezettel.
Jó gyakorlatként kell kiemelni, hogy az állami kárenyhítésre jogosító bűncselekmények áldozatainak – az Igazságügyi Szolgálat áldozatsegítő osztályával való konzultációt követően – az áldozatvédelmi referens tájékoztató levelet küld (2011-ben 127 alkalommal). Egyes bűncselekmények esetében nehézséget jelentett eddig, hogy a cselekmény természeténél fogva nem a szokott módon, a panaszfelvevő ügyintézőnél jelentkeztek a sértettek és így indult meg az eljárás, hanem legtöbb esetben a súlyos sérülést követő kórházi jelzés indította meg az eljárást. Az újító jellegű gyakorlat beváltotta a hozzáfűzött reményeket, ugyanis a megyei áldozatvédelmi referenstől kapott tájékoztató levelek kapcsán havonta legalább 2-3 személy kereste meg az áldozatsegítő szolgálatot.
Nagykanizsai és a Lenti rendőrkapitányságon gyermekbarát módon, hangulatosan berendezett szoba áll rendelkezésre.
Külön kiemelendő továbbá, hogy a Keszthelyi Rendőrkapitányság gyakorlatára építve, elektronikus áldozatvédelmi naplót készítettek a főkapitányság munkatársai, amelyben az adatvédelmi szempontokra is figyelemmel nyomon követhető a nyomozások lezárásával kapcsolatos jelzési kötelezettség az Igazságügyi Szolgálat felé.
3.) Személyi és tárgyi feltételek, (gyermekbarát) eszközök, módszerek és intézkedések
Valamennyi rendőr-főkapitányság arról tájékoztatott, hogy gyermekkorú érintett esetében a rendőrség részéről a helyszínen intézkedő rendőrjárőr, az ügyeletes nyomozó, bűnügyi vizsgáló, bűnügyi technikus vesz részt az eljárásban, illetve szükség esetén igazságügyi orvost, elmeorvost, pszichológust, kriminál-pszichológus szakértőt, igazságügyi gyermekpszichológust és szexuálpszichológus szakértőt is bevonnak, továbbá a bűncselekmény jellegétől függően más szakértők közreműködését is kérhetik.
A Békés Megyei Rendőr-főkapitányság állományában jelenleg két pszichológus (egyikőjük gyermek és ifjúsági szakirányon végzett klinikai és mentálhigiéniai szakpszichológus, és igazságügyi szakértő is) végez bűnügyi munkát, segítő pszichológiai tevékenységet. Ennek keretében elsősorban gyermekkorú személyek meghallgatása és kihallgatása kapcsán segítenek a megye rendőreinek, szakmai konzultációt biztosítanak pszichológus szakértői, illetve szaktanácsadói kirendeléssel kapcsolatban; amennyiben szükség van rá szaktanácsadóként részt vesznek gyermekkorúak (elsősorban sértettek) kihallgatásán; lehetőség van a gyermekkorúak kihallgatását megelőző önálló pszichológus szaktanácsadói explorációra is; tanácsadást tartanak a bűncselekmények áldozatai, köztük a gyermekkorúak számára is. Segítik az egyes ügyek előadóit, illetve a kihallgatást vezető munkatársakat a gyermekek feszültségének az oldásában, a kérdések megfelelő megfogalmazásában, valamint a gyermekek válaszainak, illetve egyéb (verbális és non verbális) reakcióinak a pontos értelmezésében.
Fejér megyében a pszichológusok nem tudnak jelen lenni minden gyermekkorú meghallgatásán illetve kihallgatásán, ezért különböző oktatások keretein belül készítik fel az érintett bűnügyi állományt arra, hogy a gyermekkorúakkal folyatott munkájuk és együttműködésük minél eredményesebb legyen. Minden megyei rendőrkapitányságon rendelkezésre áll néhány olyan munkatárs, akik szakmai, valamint pszichológiai szempontból is felkészültek a gyermekkorúak kihallgatására. A pszichológusok olyan rövid tájékozató anyag – elsősorban gyakorlati útmutató – előkészítésében tevékenykednek, amely kifejezetten a gyermekkorúak kihallgatásában nyújt majd segítséget a rendőrség munkatársainak.
Győr-Moson-Sopron megyében az eljárási cselekményeken csak azon személyek vesznek részt, akiknek jelenlétét a jogszabályok lehetővé teszik, vagy nem tiltják. Amennyiben pszichológus gyermekkorú sértett meghallgatásán vesz részt elsődleges feladata, hogy véleményt mondjon a gyermek által elmondottak élmény- és életszerűségéről. A szakember jelenléte és szaktudása lehetővé teszi továbbá, hogy a gyermekhez intézett kérdéseket számukra érthetően fogalmazzák meg, illetve, hogy az általuk adott válaszokat a hatóság is megfelelően értelmezze. A pszichológus jelenléte egyfajta garancia a másodlagos viktimizációval szemben a meghallgatáson, szakértőként pedig a tárgyaláson.
Amennyiben szükséges gyermekvédelemben jártas szakember (védőnő, családgondozó, családsegítő) segítségét is igénybe veszik.
A Heves megyei rendőrfőkapitány válaszlevelében arról tájékoztatott, hogy a gyermekkorúakat, illetve fiatalkorúakat érintő ügyekben a meg- illetve kihallgatásukon kötelezően résztvevőket a nyomozó hatóság tagján kívül a Be. és a 23/2003.(VI.24.) BM-IM együttes rendelet határozza meg. 
Kifejezetten kizárólag ifjúságvédelemmel foglalkozó egységgel, vagy önálló előadóval nem rendelkeznek, viszont mind a rendőrkapitányságokon, mind a főkapitányságon általában ugyanazok az előadók (vizsgálók, nyomozók, általában nők) kapják meg azokat az ügyeket, amelyekben gyermekkorúak, vagy fiatalkorúak érintettek. Pszichológust nem tudnak minden gyermeket érintő eljárásban biztosítani, „a legtöbb esetben nincs is rá szükség, de ha igen, mert akár az ügy súlyossága, akár a kiskorú állapota indokolja, vagy ezt kívánja, akkor mindig lehetőség van arra is, hogy a gyermekkorút ne a rendőrség épületében hallgassák meg, hanem olyan helyszínen, ahol jobban biztonságban érzi magát”. Gyermekbarát meghallgató szobával nem rendelkeznek, a kialakítása folyamatban van.
Jász-Nagykun-Szolnok megyében a bűncselekmények áldozataival a szakemberek, az áldozattá válás kezdeti szakaszától a vizsgálati munka befejezéséig folyamatosan kapcsolatot tartanak (szupervízió). Amennyiben az eset körülményei igénylik pszichológus szakértőt, szaktanácsadót vonnak be az eljárásba.
Nógrád megyében valamennyi bűnügyi osztály vezetője kiemelten kezeli azoknak az ügyeknek a vizsgálatát, amelyben kiskorú érintett szerepel. Kiskorú sértett esetén szinte minden ügyben kirendelnek pszichológust, mint szaktanácsadót vagy szakértőt. Elvileg lehetőség van a Nógrád Megyei Rendőr-főkapitányság állományába tartozó pszichológus bevonására adott bűncselekmény vizsgálata során, valójában azonban hely- és időegyeztetési nehézségek miatt ez ritkán valósul meg.
A Pest megyei kapitányságokon az áldozatvédelmi referens munkája során kiemelt figyelmet fordít a gyermekkorú, időskorú, hátrányos helyzetű vagy fogyatékossággal élő áldozatok ügyeire. Ha a konkrét ügy jellemzői illetve az áldozat érdekei a probléma több szempontú kezelését igényli, esetmegbeszéléseket kezdeményez, illetőleg részt vesz erre irányuló felkérés esetén más szerv által kezdeményezett esetmegbeszélésen.
A Veszprém megyei rendőrfőkapitány tájékoztatása szerint mind a törvényes képviselő, mind pedig a gondozó jelen lehet a kiskorú kihallgatásán, tényleges jelenlétük azonban a kihallgatás lefolytatásához nem szükséges. A hatóság kötelezettsége tehát az értesítés, azonban ha az érintettek nem jelennek meg, a kiskorú nélkülük is kihallgatható. A kihallgatás lefolytatása közben azonban adódhatnak olyan körülmények, amikor a törvényes képviselő nélkül nem folytatható a kihallgatás, így célszerű minden esetben gondoskodni a törvényes képviselő jelenlétéről.
A rendőrfőkapitány válaszában arra is kitért, hogy míg a „régi” Be. rendelkezései szerint a gyermek- és fiatalkorú személy tanúkénti kihallgatásánál – a hatóság belátása szerint – pedagógus, illetve nevelő is jelen lehetett, az „új” Be. ilyen rendelkezést nem tartalmaz, így tekintettel arra, hogy nyomozási cselekménynél csak az lehet jelen, akinek jelenlétét a törvény megengedi, a pedagógus és a nevelő részvétele nem megengedett.
Amennyiben a hatóság pszichológus szakértőt rendel ki, a szakértő a gyermekkorú kihallgatásán jelen lehet.
4.) A nem magyar anyanyelvű gyermekkorú áldozatok meghallgatásának módja és körülményei 
A megkeresett rendőr-főkapitányságok gyakorlata egységesnek mondható a nem magyar anyanyelvű gyermekkorú áldozatok meghallgatását illetően, figyelemmel vannak a belügyminiszter irányítása alá tartozó nyomozó hatóságok nyomozásának részletes szabályairól és a nyomozási cselekmények jegyzőkönyv helyett más módon való rögzítésének szabályairól szóló 23/2003. (VI. 24.) BM-IM együttes rendelet IX. Fejezetében – a nem magyar anyanyelvűekre vonatkozó eljárás különös szabályai – foglaltakra.
A magyar nyelvet nem beszélő, az eljárásban érintett gyermekkorú személy esetén a meghallgatás menete abban különbözik a magyar anyanyelvű személy meghallgatásától, hogy annak során az általa beszélt, illetve értett nyelven beszélő tolmácsot vonnak be az eljárásba, továbbá felveszik a kapcsolatot a gyermek származási országának képviseleti szervével, a konzulátussal. A nyomozásba bevont tolmács közreműködésével rögzítik a kihallgatott gyermek vallomását. Meghallgatást a gyermek szülője, vagy más törvényes képviselője jelenlétében folytatja le egy pedagógiai-pszichológiai végzettségű rendőr. A konzulátus képviselője részére is biztosítják a részvételt a külföldi elkövetővel kapcsolatos nyomozási cselekményeknél.
5.) A rendőrség gyermekkorúakat érintő tájékoztatási kötelezettsége
A Borsod megyei rendőr-főkapitányság gyakorlatában a gyermek törvényes képviselőjét minden esetben a lehető legrövidebb időn belül, személyesen vagy telekommunikációs eszköz útján értesítik. Elsősorban írásban ad tájékoztatást az eljárással érintett gyermekkorú személy állandó, vagy életvitelszerű tartózkodási helye szerinti illetékes első fokú jegyzői jogkörben eljáró gyámhatóságnak és az illetékes családsegítő szolgálatnak, családsegítő központnak vagy gyermekvédelmi szolgálatnak, központnak, illetve gondozási intézménynek. Erre az eljárás alá vont gyermekkorú elkövetőnél, részletes személyes adatainak megjelölésével, a vele kapcsolatos eljárás történeti és törvényi tényállásának megjelölésével kerül sor. Amennyiben az eljárás alapját képező cselekmény tárgyi súlya, vagy az elkövetés módja és jellege indokolttá teszi, akkor az elkövető személyes adatain kívül a sértett személyek (áldozatok) adatait is megküldi tájékoztatásában a rendőrség. 
Ha az ügy jellege megkívánja, akkor a fent megjelölt hatóságokon és szolgáltatókon kívül az érintett gyermekkorú személyek oktatási, nevelési intézményét is értesíti a rendőrség és kérelmezi a büntetőeljárásban az érintettek pedagógiai jellemzését. Szükség esetén a hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható távoltartásról szóló 2009. évi LXXII. törvényben és az Országos Rendőrfőkapitány 32/2007. (OT. 26.) a családon belüli erőszak kezelésével és a kiskorúak védelmével kapcsolatos rendőri feladatok végrehajtásáról szóló utasításban meghatározott jelzőrendszer tagjainak és a családvédelmi koordinációért felelős szervnek a rendőrség írásban jelez. Amennyiben szükséges és elengedhetetlen, a jelzőrendszer tagjainak soron kívül, telekommunikációs eszköz útján, elsősorban telefonon ad tájékoztatást.
A Hajdú-Bihar megye utalt arra, hogy a rendőrségnek, mint nyomozó hatóságnak a 23/2003. (VI. 24.) BM-IM rendelet 145. § (2) bekezdése alapján vizsgálnia kell, hogy jelzési kötelezettség teljesítését megalapozó Gyvt. szerinti körülmények adott esetben fennállnak-e. A 32/2007. (OT. 26.) ORFK utasítás és annak 1. és 2. számú melléklete rendelkezik arról, hogy mely esetben kell a gyermekjóléti szolgálatot, illetve a gyámhatóságot (jegyzőt) értesíteni és milyen tartalommal. Az adatlap egyébként tartalmazza a kiskorú gyermek személyi adatait, a cselekmény történeti tényállását, a veszélyeztető magatartás mibenlétét és a kiskorú személy viszonyát az eljárás alá vont személy(ek)hez. A Hajdú-Bihar Megyei Rendőr-főkapitányság 2011-ben a gyermekjóléti szolgálat felé 1060 alkalommal tett jelzést. 
A Heves megyei rendőr-főkapitányság szintén hivatkozott a családon belüli erőszak kezelésével és a kiskorúak védelmével kapcsolatos rendőri feladatok végrehajtásáról szóló 32/2007. (OT. 26.) ORFK utasításra. Amennyiben a rendőri intézkedés, illetőleg a büntető-, szabálysértési vagy közigazgatási hatósági eljárás során kiskorú veszélyeztetettségét állapítják meg (pl. kiskorú családból történő eltűnése), az utasítás mellékletét képező adatlap megküldésével haladéktalanul jeleznek a gyermekjóléti szolgálatnak.
A rendőrségnek a további esetekben van tájékoztatási kötelezettsége:
-	megyei éves értékelés a megyei szociális és gyámhivatalok felé a kiskorúakat érintő ügyekről és a védelmükben tett intézkedésekről;
-	megyei éves értékelés az áldozatvédelmi feladatok végrehajtásáról a megyei áldozatsegítő szolgálat felé (jellemzően ezeken az értékelő értekezleten részt vesznek a területükön működő gyermekjóléti szolgálatok is)
-	nem kötelezően, évente legalább egyszer – szükség szerint többször – a főkapitányság és a megyeszékhelyi rendőrkapitányság egyeztető megbeszélést hív össze a megyei egységes gyermekvédelmi intézménnyel az intézményekből, gyermekotthonokból rendszeresen engedély nélkül távozó kiskorúak ügyeivel kapcsolatban;
-	a rendszeresen engedély nélkül távozó kiskorúak ügyeiről írásban tájékoztatják az elhelyező gyámhivatalt.

A Somogy Megyei Rendőr-főkapitányság munkatársai gyermekkorú elkövető esetében mindig tájékoztatják a gyermekkorú lakóhelye szerint illetékes jegyzői gyámhatóságot (átmeneti vagy intézeti nevelt esetén a gyámhivatalt). A Főkapitányság Bűnmegelőzési és Áldozatvédelmi Osztálya és a Somogy Megyei Kormányhivatal Szociális és Gyámhivatala közösen, negyedévente visszaellenőrzi a jelzések megtörténtét, valamint az arra reagáló jegyzői intézkedéseket. 
Gyermekkorú sértett esetében, ha a körülmények indokolják (p1. családon belüli erőszak, nemi erkölcs elleni bűncselekmény) szintén jelzéssel élnek a gyermekkorú lakóhelye szerint illetékes jegyzői gyámhatóságnak, valamint a gyermekjóléti szolgálatnak. Minden olyan esetben, amikor járőreik családon belüli erőszak bejelentésnél intézkednek, de a büntetőeljárás feltételei nem állnak fenn, vagy a gyermekkorú nem a klasszikus büntetőeljárási sértett, valamint gyermekkorú családból való többszöri eltűnése esetén, a Gyvt.-ben meghatározottak szerint jelzéssel élnek a gyermekkorú lakóhelye szerint illetékes jegyzői gyámhatóságnak. A jelzéseket minden esetben a rendőrségnél rendszeresített Robotzsaru Neo programban telepített adatlapon rögzítik. Az adatlap az érintett gyermekkorú személyes adatait és a cselekmény rövid ismertetését tartalmazza. Az adatok kizárólag konkrét ügyben, a gyermekvédelmi intézkedések foganatosításához szükséges mértékben továbbíthatók, és ez nem veszélyeztetheti az érintett áldozatok biztonságát.

6.) A rendőrség gyermekkorúakat érintő áldozatvédelmi tevékenysége
Baranya megye középiskoláiban, Pécs város általános iskoláinak 7-8. osztályaiban bűnmegelőzési előadásokat tartanak a rendőrség munkatársai, többek között büntethetőség, drog, prostitúció, családon belüli erőszak, vagyonvédelem. Az interneten elkövetett bűncselekmények számának emelkedése miatt prevenciós előadásaikba ezt a témát is beépítették.
A megye iskolái rendszeresen kérik a rendőrség segítségét az egészségnap megszervezésének biztosításához, valamint egyre gyakrabban keresik fel őket szülők, pedagógusok egyénileg a látókörükbe került drogfogyasztó fiatalok kapcsán kérnek tanácsot, tájékoztatást. A nyári szünetben a családsegítő szolgálat munkatársaival tartottak az esti, éjszakai órákban járőrszolgálatot az utcákon, tereken idejüket töltő diákok ellenőrzése céljából. Elektronikus úton terjesztett Általános Iskolai Hírlevelük kéthavonta nyújtott friss bűn- és baleset-megelőzési információkat, amelyet a pécsi önkormányzat e-mailben körlevélként juttat el valamennyi alapfokú oktatási intézményhez. Újabb célcsoportot értek el a Középfokú Oktatási Intézmények Hírlevéllel, amely szintén kéthavonta olvasható a megye valamennyi középfokú oktatási intézményében.
Békés megyében áldozatvédelmi tevékenységként a rendőrség kéthetente hírleveleket juttat el minden önkormányzathoz, amelyek aktualitásokat, tendenciákat, következtetéseket tartalmaznak, és úgy fogalmazták meg őket, hogy az egyszerű állampolgár számára is könnyen érthető legyen. A megyei médiában folyamatosan jelentetnek meg bűnmegelőzéssel kapcsolatos tudnivalókat, amelyek hasznos információkat tartalmaznak az áldozattá válás megelőzésének lehetőségéről. Az áldozattá válás megelőzése érdekében a rendőrkapitányságok a helyi adatok elemzése alapján konkrét feladatok meghatározásával kiemelt figyelmet fordítanak a vagyon elleni, valamint az időskorúak sérelmére elkövetett bűncselekmények visszaszorítására. A „Tanya-program” keretein belül ezen a területen is erősítik a civil szervezetekkel való együttműködést. 
A helyi polgárőr szervezetek részére továbbképzést tartottak vagyonvédelem, környezetvédelem, áldozatvédelem, családon belüli erőszak, valamint a kiskorúak védelme tárgykörökhöz kapcsolódóan.
A megyében dolgozó D.A.D.A.2 oktatók, iskolarendőrök az iskolai találkozások, foglalkozások alkalmával megismertetik a tanulókat azokkal a módszerekkel, amelyek segítségével elkerülhető az áldozattá válás. Ismertetik azokat a személyeket és szervezeteket, akiktől esetleges áldozattá válásuk esetén segítséget kérhetnek. Azon oktatási intézményekben, ahol nincs D.A.D.A. oktatás, kérésre bűnmegelőzési előadásokat tartanak a rendőrség munkatársai. A lakosság egészét a helyi médián keresztül folyamatosan tájékoztatják az elkövetési formákról, módszerekről, megelőzési és segítségnyújtási lehetőségekről. A gyermekvédelmi jelzőrendszer tagjaival szoros kapcsolatot alakítottak ki a kapitányságok adott feladatot ellátó munkatársai, havi rendszerességgel kerek-asztal megbeszéléseken vitatják meg az aktuális feladatokat, problémákat, és közösen, egymást segítve keresik a megoldást. A jelzőrendszer részeként a háziorvos, a tanár, a védőnő, a családsegítő szolgálat, illetve a gyermekjóléti szolgálat munkatársai látogatják a családokat, valamint – a napi kapcsolat során – amennyiben gyermekbántalmazásra utaló nyomot észlelnek, értesítik a rendőrséget. 
Borsod-Abaúj-Zemplén megyében a tanintézetekben megtartott rendészeti osztályfőnöki órákon, bűnmegelőzési előadásokon kiemelt figyelmet fordítanak a sértetté válás elkerülésének lehetőségeire. A médiában (sajtó, rádió, televízió) visszatérőn felhívja a rendőrség a lakosság figyelmét, hogy a jövőben is kiemelt hangsúlyt fordítanak a bűncselekmények sértettjeinek segítésére. Kiemelt feladat a családon belüli erőszak kezelésével és a kiskorúak védelmével kapcsolatos rendőri feladatok végrehajtásáról készült ORFK vezetői intézkedésben foglaltak végrehajtása. Az intézkedés értelmében a kapitányságok együttműködési megállapodásokat kötöttek az önkormányzatokkal, így még szorosabbá vált az egyébként is meglévő kapcsolat. 
A különböző iskolai programok (Beccaria, D.A.D.A, Ellen-szer, Az iskola rendőre) oktatása, során szintén kiemelt figyelmet fordítanak a családon belüli erőszak kérdéskörére és a megelőzési szempontokra is. Mindemellett felhívják a diákok figyelmét arra, hogy a „Telefontanú” segítségével anonim bejelentéseket tehetnek esetleges bűncselekményekről és a családon belüli erőszak tényéről is. A telefonszámot az iskolákban elérhető helyen, a központilag biztosított matricákon tették nyilvánossá. 
Az elmúlt évben a megye több településén tartottak tájékoztató előadásokat diákoknak, időskorúaknak, szakembereknek a rendőrség munkatársai az áldozatvédelemmel kapcsolatban. 2011 januárjában több miskolci általános és középiskolába elvitték a Rendőrség történeti Múzeum „Vigyázz magadra” című vándorkiállítását. Az intézményekben 5-7 napig volt lehetőségük a diákoknak a pedagógusok segítségével megismerni a különböző veszélyhelyzeteket és megoldásokat bemutató tablókat. 
2011 áprilisában a Tiszakeszi Református Általános Iskola nyílt napján, valamint a Miskolci Egyetem Hallgatói Önkormányzatának bűnmegelőzési rendezvényén vettek részt a rendőrség munkatársai.
A Miskolci Családsegítő Szolgálat Regionális Módszertani Központ és Gyermekjóléti Szolgálat Megyei Módszertani Központ, a Megyei Rendőr-főkapitányság Bűnmegelőzési Osztálya, a Miskolci Rendőrkapitányság Bűnügyi Osztálya, Megyei Kormányhivatal Fogyasztóvédelmi Felügyelősége bevonásával 2011-ben is folytatták a már sikeres ifjúságvédelmi őrjáratot Miskolc város területén. Az akció célja az iskolakerülésnek, egészségkárosító szerek fogyasztásának, a koldulásnak, a kéregetésnek, bűncselekmények elkövetésének, az áldozattá válásnak a megelőzése és megakadályozása. Az őrjárat 2011-ben is havonta 5 munkanapon működött biztosítva a folyamatos jelenlétet a városban; összesen 386 fiatal „ellenőrzésére” került sor. Az ellenőrzött diákok száma a 2010-es évhez viszonyítva (563 fő) 36,7%-os csökkenést mutat. Ennek okai között megemlíthető, hogy a fiatalok és az oktatási intézmények körében is ismeretté vált a szolgálat működése. A tanulók elmondják kortársaknak a családsegítő szolgálat és a rendőrség szakembereivel történő találkozás, beszélgetés tapasztalatait, ezzel kvázi „kortárs segítőként” hozzájárulnak a prevenciós tevékenység sikeréhez. A csavargás, áruházakban, közterületeken történő bandázás olyan viselkedési formák, amelyek magukban hordozzák a kriminalizálódás veszélyét. Az iskolakerülő magatartás rendszeressé válása súlyosan veszélyezteti a gyermek értelmi, érzelmi fejlődését, így a probléma kezelése mindenképp szükséges. 
Az áldozattá válás elkerülésére folyamatosan kisfilmeket vetítenek, a város központjában található Szinvapark oldalfelületén található LED falon, valamint az MVK Zrt. autóbuszain elhelyezett LCD monitorokon, amit naponta közel negyedmillió ember lát.
A megyei önkormányzat 2011 októberében Középtávú Közrendvédelmi Programot fogadott el, amelyben bűnmegelőzési feladatokat is meghatároztak. A program alapján a megye 10 rendőrkapitánysága kijelölt egy-egy veszélyeztetett települést, ahol a kapitányságok kijelölt munkatársai komplex bűnmegelőzési napokat szerveztek. A kapitányságok vezetése által kiválasztott településeken iskolai előadásokat és lakossági fórumokat rendeztek.
Hajdú-Bihar megyében a kapitányságok munkatársai a – megyei oktatási és kiképzési tervben foglaltaknak megfelelően – folyamatosan részt vesznek a megyei gyermekvédelmi tárgyú oktatásban (D.A.D.A., ideiglenes megelőző távoltartás, iskola rendőr program), valamint a napi eligazítások és beszámoltatások részét képezi a tárgykörhöz tartozó normák előírásainak ismertetése. „Gyermek-meghallgató” helyiség továbbra is két kapitányságon található, Balmazújvárosban valamint Berettyóújfaluban. Hajdúböszörményben a Debreceni Egyetem Hajdúböszörményi Pedagógiai Főiskolai Karral történt egyeztetés alapján bármikor igénybe vehetik a főiskolán e célra kialakított „Ludotékát” és szakember közreműködését. Évente megyei szinten mintegy 300 előadást tartottak a rendőrség munkatársai a megye oktatási intézményeiben, többnyire rendhagyó osztályfőnöki órák, illetve szülői- és tantestületi értekezletek keretében. Az Orvostanhallgatók Egyesületek, a Debreceni Egyetem Állam- és Jogtudományi kara, valamint Neveléstudományi Intézete is igényli a rendőrségi tapasztalatokról szóló előadásokat. Több iskola egész napos egészségvédelmi, diákönkormányzat által szervezett rendezvényen is részt vett a rendőrség prevenciós programokkal. A www.police.hu/hajdu internetes oldalon valamennyi – a bűnmegelőzéssel kapcsolatos – hasznos tudnivalót megjelenítik, míg az elektronikus bűnmegelőzési információs rendszeren (ELBIR) keresztül havi rendszerességgel küldenek a megyében található összes oktatási intézmény, önkormányzat és más állami és civil szerv részére tájékoztató elektronikus levelet.
Csongrád megyében a rendőrségnek az áldozattá válás megelőzése érdekében végzett propagandamunkájának egyik alappillére a külső kommunikáció, a médiában való megjelenés. A bűnmegelőzési osztály havi rendszerességgel küldi meg a megye polgármesterei számára megelőzési hírlevelét, a Police Mailt. „Ebadta” néven a települések oktatási irodáinak támogatásával elektronikus diák bűnmegelőzési körleveleket juttatnak el a megye oktatási intézményeibe. Az e-mailek a fiatalos stílusban az őket veszélyeztető különféle szituációkra, helyzetekre hívják fel a figyelmet. 
Egyedi prevenciós eszköz a „Zsarublog” amely a helyi médium online – www.delmagyar.hu – oldalán kapott felületet. A „Charlie angyalai” sajátos rendőrnapló, és a bűncselekményekre való azonnali reagálást tesz lehetővé. Témái között a Police Mail anyagok mellett felhívások, rendezvények és a megelőzési munka bemutatása is szerepelnek. Az aktuális témákat a Dél-magyarország című napilappal kötött szerződés alapján, kétheti rendszerességgel jelentetik meg a Bárka rovatban, az óvodás és kisiskolás korosztályt pedig a mellékletként megjelenő Breki c. gyermeklapban közzétett anyagaikon keresztül szólítják meg.
2011-ben a rendőrség bővítette kiadványsorozatát: több Bárka-kiadvány illetve a Bárka kártyák aktualizálása mellett különböző promóciós szóróanyagot gyártottak. Megelőzési anyagaik sora a családon belüli erőszak, lakásbetörések, gépjárműfeltörés, lopás, csalás, kerékpárbiztonság valamint a drog prevenció témakörökben kiadott szórólapokkal bővült. Júniusban átdolgozták a négy nyelven (magyar, angol, román, szerb) kinyomtatott Tourist Police kiadványunkat, amelyben a legfontosabb bűnmegelőzési és közlekedési tudnivalók mellett a segélyhívó számok is megtalálhatók. 
Fejér megyében a megyei rendőr-főkapitányság új áldozatvédelmi kiadványt, szórólapot 2011-ben nem készített. A nyári turisztikai szezonra sokszorosíttatták az elmúlt évben már bevált háromnyelvű vagyonvédelmi kiadványt és a gépjármű feltörések témakörében kiadott szóróanyagot. Az áldozattá válás megelőzése érdekében folyamatosan elemzik és értékelik az elkövetett cselekményeket, különös figyelmet fordítva a gyakorivá váló, vagy ezzel a veszéllyel fenyegető deliktumokra. 
A megyei és helyi lapokban rendszeresen közölnek olyan tájékoztatásokat és felhívást, amelyek mind az áldozattá válás megelőzését szolgálják és az elkövetett cselekményből levonható következtetéseket tartalmazzák. 
Győr-Moson-Sopron megyében a kapitányság az áldozattá válás megelőzése érdekében több esetben írott és íratlan formában a média segítségével adott tájékoztatást a lakosság részére. A különféle bűncselekményekkel kapcsolatos elkövetési formákat és megelőzésük lehetséges módszereit taglaló cikkeket készítettek, amelyek a megyei és helyi nyomtatott sajtóban, valamint helyi célcsoportra irányuló on-line hírportálokon jelentek meg. A rendőr-főkapitányság együttműködik valamennyi helyi rádióállomással és regionális televízióval. Nagy tömegeket vonzó ünnepeket megelőzően külön figyelemfelhívó sajtóanyagokat készítenek és közölnek. Kiemelt figyelmet fordítanak azon nyomtatott helyi újságokra, amelyek ingyenesen jutnak el a települések minden lakójához. 
Az országhatár közelsége és az autópálya miatti jelentős külföldi átmenő forgalom következtében egyes városok célállomásként is szerepelnek bizonyos bűnözői csoportoknak, így a rendőrség figyelmet fordít arra is, hogy lehetőségeikhez mérten szórólapjaikat, plakátjaikat idegen nyelven is elkészítsék és kihelyezzék. A mosonmagyaróvári kapitányság munkatársa rendszeresen ellátja szóróanyaggal az illetékességi területükön található autópálya benzinkútjait. 
A D.A.D.A. programhoz csatlakozott iskolákban a gyermekek az életkoruknak megfelelő témájú ismeretanyagot tanítási óra keretében kapják meg. A megyében minden kapitányságon van D.A.D.A. oktató. A Győri Rendőrkapitányság, a Csornai Rendőrkapitányság és a megyei főkapitányság nyári táborainak programja a gyermek – és fiatalkorúak áldozattá válásának megelőzését szolgálta.
Győrben tanítási időben közterületen csellengő tanköteles korú diákokat heti rendszerességgel ellenőrizték a Győri Rendőrkapitányság Bűnmegelőzési Alosztály munkatársainak részvételével. Az ellenőrzésekben részt vett az igazságügyi szolgálat pártfogó felügyelője és a gyermekjóléti szolgálat utcai munkása. Sopronban és Csornán eseti jelleggel végeztek ellenőrzéseket délután és éjszaka szórakozóhelyeken, kaszinókban és a fiatalok által kedvelt közterületeken a gyermekjóléti szolgálatok munkatársaival közösen. 
A szóróanyagok elkészítésének és utánnyomásának legnagyobb problémája, hogy a feladathoz nem rendelnek megfelelő anyagi forrást. A kapitányságok pályázatokból, önkormányzati támogatásokból próbálják a nyomdaköltségeket előteremteni. Ezek a megoldások esetlegesek és a támogatást biztosító intézmény elvárásaihoz kell igazodni.
Hajdú-Bihar megyében a rendőrkapitányságok áldozatvédelmi referensei – gyermek és ifjúságvédelem, a bűnmegelőzés érdekében – az illetékességi területükön 2011-ben összesen 41 alkalommal vettek részt különböző fórumokon, iskolákban és egyéb intézményekben.
A médiában rendszeresen jelentetnek meg sajtóközleményeket és rendőrségi felhívásokat, amelyek a rendőrség eredményeiről tájékoztatást, bűnmegelőzési tanácsokat tartalmaznak.
Hajdúnánáson a helyi önkormányzaton belül Bűnmegelőzési Tanács alakult, amelynek ülésein a rendőrség képviselteti magát. Az üléseken résztvevő partnerekkel közös megbeszéléseket tartanak a rendőrség munkatársai és együtt jelölik ki a bűnmegelőzési tevékenység irányait. A Püspökladányi Rendőrkapitányság illetékességi területén 2009-ben megalakult, és a Sárréti Kistérségi Társulás működési területén működik a Sárréti Közbiztonsági Egyeztető Fórum, amely havonta ül össze. Az értekezleten a felmerülő problémák mellett az áldozattá válás megelőzésének lehetőségeit is megvitatják. A Hajdúhadházi Rendőrkapitányság a bűnügyi és a közlekedési előadója 13 alkalommal tartott közösen előadást különböző iskolákban iskolai erőszak, drog, alkohol, bűnmegelőzés témában, illetve az iskola és a család szerepének vonatkozásában.
A Bűnmegelőzési Osztály 2011-ben a helyi buszjáratok reklám monitorain kisfilmeket jelenített meg, amelyek az utazókat az áldozattá válás lehetőségeiről, illetve elkerülésének esélyeiről tájékoztatták. Debrecen város buszpályaudvarán, a nagyobb közlekedési csomópontok buszmegállóiban plakátokat függesztettek ki hasznos vagyonvédelmi tanácsokkal.
A Heves megyei főkapitányság és a rendőrkapitányságok is élnek a helyi írott és elektronikus sajtó nyújtotta lehetőségekkel. A kapitányságok mindenütt nagy hangsúlyt helyeznek a helyi polgárőrséggel történő együttműködésre, aktívan közreműködtek az új szervezet kialakításában is. Általános tapasztalat, hogy azokon a településeken, ahol szervezetten működnek a polgárőrök, javult a közbiztonság és csökkent a bűncselekmények száma.
Az áldozattá és bűnelkövetővé válás megakadályozását és visszaszorítását szolgálja a rendőrség bűnmegelőzési programjának oktatása a D.A.D.A. és az ELLENSZER. Ezen kívül rendszeresen tartanak belügyi osztályfőnöki órákat, illetve folyamatosan zajlik az iskola rendőre program, amelyben feldolgozandó az áldozattá válás elkerülése.
Hatvanban az önkormányzat támogatásával áldozatvédelmi munkacsoport tevékenykedik, példaértékű társadalmi összefogást sikerült megvalósítani, mind az áldozatok támogatása, mind az áldozattá válás megelőzése érdekében. Az áldozatvédelmi munkacsoport tagjai nyugalmazott bíró, ügyész, aktív ügyvéd, festőművész, nyugalmazott rendőr, a Heves Megyei Hírlap hatvani tudósítója, tevékenységét az egyházak képviselői is támogatják. Éves munkaterv alapján dolgoznak, díjat alapítottak, minden évben emlékplakettet adományoznak a „legjobb áldozatvédő” részére.
Jász-Nagykun-Szolnok megyében a főkapitányság TÁMOP program keretében az „Áldozatsegítő kapacitás fejlesztése Jász-Nagykun-Szolnok megyében” címmel pályázatot nyújtott be 2011-ben. Sikeres pályázás esetén, a projekt szakmai újításokat, egyedi kezdeményezéseket vezethet be. A projekt egyik célja az integrált áldozatközpontú beavatkozási rendszer kialakítása, a meglévő ellátó-segítő rendszerekkel való együttműködés szélesítése, hatékonyságának a növelése. 
Komárom-Esztergom megyében megye 7 kapitányság munkatársai csatolt feladatként végzik az áldozatvédelmi tevékenységet. A rendőrkapitányságokon általában a jellemző eljárási mód, hogy az áldozatvédelmi feladatok ellátásával is megbízott kolléga a reggeli eligazítások alkalmával szerez tudomást az egyes intézkedést igénylő ügyekről. Amennyiben a sértett még nem kezdeményezte az áldozatsegítő szolgáltatás igénybe vételét, de a feltételeknek megfelel, a referens önállóan, vagy az ügy előadóján keresztül felveszi vele és párhuzamosan az Áldozatsegítő Osztállyal is a kapcsolatot. A Szolgálatnak a főkapitányságra eljuttatott tájékoztatóit rendszeresen továbbítják a rendőrkapitányságokra.
A főkapitányság Bűnmegelőzési Osztályának áldozatvédelmi feladatait is ellátó előadó folyamatosan nyomon követi a megye bűnügyi helyzetének alakulását, napi kapcsolatot tart az érintett szolgálati ágak képviselőivel. Információt, segítséget nyújt a hozzá forduló sértettek, áldozatok számára, közvetíti őket más szervezetek felé. 
A „Gyermek – és ifjúságvédelem” tábort 2011-ben nem tudták megrendezni, de Tatabánya Megyei Jogú Város Bűnmegelőzési és Közbiztonsági Bizottsága támogatta kisebb összeggel azt a nyári programot, amelynek keretében hátrányos helyzetű gyermekeket egy napos kirándulásra vitték. A napi programnak részét képezte a résztvevőknek szóló tájékoztatók megtartása, hangsúlyt fektetve a biztonságra nevelésre, a bűnelkövetés megelőzésére, az áldozattá válás megelőzésére.
A 2010/11-es tanévben folytatódott a prevenciós munka a megye oktatási intézményeiben, kollégiumaiban, lakóotthonaiban; 6 témában 342 előadást tartottak. A tájékoztatóknál kiemelt hangsúlyt kap az áldozattá válás megelőzése. A korábbi 5 állandó téma mellé a tavalyi évben beépítették az iskolai erőszak témakörét is a választható témák közé. 
Saját kidolgozású óvodai programjuk a „Picurka mese a biztonságodért” 18 óvodában zajlott. A program bábjátékra, szituációs feladatokra, és rendőrkutya megjelenésére épít. A programnak nagy sikere van az óvodák körében. A Fejér Megyei Rendőr-főkapitányság „Ovizsaru” elnevezésű programja 2010-ben a megyében is útjára indult 7 óvoda részvételével, 2011-ben pedig már 17 óvoda csatlakozott a programhoz. 
Havonta megjelenik iskolai hírlevelük, amelyben mindig aktuális bűnmegelőzési témákkal foglalkoznak. 2011-ben tájékoztatást adtak többek között az iskolai és a családon belüli erőszakról, a drogok veszélyeiről, a fiatalok által leggyakrabban elkövetett bűncselekményekről, a jégen tartózkodás szabályairól és az egyes pirotechnikai eszközök használatáról. Folyamatosan jelen vannak a médiában.
Nógrád megyében a Lakosság Szubjektív Biztonságérzetének fokozására kidolgozott program (LSZBP) célkitűzéseihez kapcsolódva többek között az áldozatok, sértettek védelmének erősítésére rendőr-főkapitányság vezetőjének utasítása alapján módszertani útmutatót dolgozott ki. Ez alapján az ügy előadója a büntetőeljárás során legalább három alkalommal személyesen vagy telefonon felveszi a kapcsolatot a sértettel, tájékoztatja a büntetőeljárás menetéről, állásáról, illetve befejezésének módjáról. Az által, hogy az áldozat az eljárás mechanizmusába tevőlegesen bekapcsolódik, pszichés és érzelmi szenvedése csökken.
TÁMOP felhívásra pályázatot nyújtott be az Országos Rendészeti Szakképzés-szervezési Társulás (főpályázó), a Nógrád Megyei Rendőr-főkapitánysággal és a Nógrád Megyei Kormányhivatal Igazságügyi Szolgálatával közösen (konzorciumi tagok). A projekt címe „PAJZS A BIZTONSÁGÉRT” program az áldozattá válás megelőzéséért Nógrád megyében. A pályázat célja az áldozatokkal kapcsolatba kerülő intézmények szakembereinek ez irányú ismeretbővítése, továbbá mindazon szervek, szervezetek együttműködésének hatékonyabbá tétele, amelyek az áldozatsegítésben feladatot látnak el. A megvalósítás érdekében együttműködési megállapodásokat kötöttek 12 megyei település önkormányzatával, valamint 8 polgárőr egyesülettel. A projekt kiemelt célként jelöli meg a lakosság – elsősorban az időskorúak és a fiatalok – minél szélesebb körű tájékoztatását az áldozattá válás megelőzése érdekében.
A Pest Megyei Rendőr-főkapitányság Bűnmegelőzési Osztályának áldozatvédelmi előadója minden évben jelentést készít Pest megye illetékességi területére vonatkozóan a bűncselekmények áldozatainak jellemzőiről, az elkövetők és elkövetési magatartások jellemzőiről, újfajta áldozati magatartásokról és bűnelkövetési módszerekről, az áldozatok jogainak érvényesüléséről, és a megyében megvalósuló áldozatvédelmi feladatok végrehajtásáról. 
A rendőrségi bűnmegelőzés egyik legfontosabb területe a gyermek-és ifjúságvédelem, amelyen belül prevenciós interaktív előadásokkal, színes programokkal, vetélkedők szervezésével érik el a célközönséget, a fiatalokat annak érdekében, hogy megelőzzék a gyermekek áldozattá, illetve elkövetővé válását. Folyamatban vannak országos szintű rendőrségi programok, amelyek kifejezetten egy adott korosztályra irányulnak. Az Ovi-Zsaru program az óvodásoknak, a D.A.D.A., illetve az Iskola Rendőre program az általános iskolás korosztálynak, míg az ELLEN-SZER elnevezésű prevenciós program a középiskolásoknak szól. A Pest Megyei Rendőr-főkapitányság Bűnmegelőzési Osztálya a 2011. évben indította útjára a „Vigyázunk rátok” elnevezésű programját a Váci Cházár András Óvoda, Általános Iskola, Speciális Szakiskola növendékei részére, akik között hallássérült, tanulási nehézségekkel küzdő és értelmileg akadályozott, valamint halmozottan fogyatékos tanulók is vannak. A tanulók állapotára való tekintettel speciális tematikájú előadásokat tartanak annak érdekében, hogy kiszolgáltatott helyzetükből adódóan ők se váljanak áldozattá esetleg elkövetővé. 
A Bűnmegelőzési Osztály a középiskolás fiataloknak Krimit tud? elnevezésű prevenciós vetélkedőt szervezett. A vetélkedő megszervezésének célja a biztonságtudatos életszemlélet kialakítása, bűnmegelőzési módszerek elsajátítása, a viselkedési panelek megismertetése volt. A korosztályukhoz kapcsolható negatív hatások játékos feldolgozásával próbálták meg elérni az áldozattá, elkövetővé válás lehetőségének csökkentését kábítószer prevenció, vagyonvédelem, ifjúságvédelem, áldozatvédelem, iskolán belüli erőszak és általános bűnmegelőzési témákban. A rendőrségi prevenciós programok végrehajtása minden esetben az igények, a lehetőségek és a helyi sajátosságok figyelembevételével történik.
Somogy megyében a főkapitányságon és valamennyi rendőrkapitányságon kijelöltek egy fő áldozatvédelmi referenst, aki az áldozatsegítő feladatok mellett az áldozattá válás elkerülése érdekében is szervez bűnmegelőzési programokat. Bűnmegelőzési előadóik napi kapcsolatban állnak az illetékességi területükön működő oktatási intézményekkel, gyermekotthonokkal, védőnői hálózattal, gyermekjóléti szolgálatokkal, közös esetmegbeszéléseken vesznek részt, és egyéb közös programokat szerveznek. Valamennyi kezdeményezésünk célja, hogy a gyermek- és fiatalkorúakban tudatosítsák a kriminalizáció veszélyét, valamint a potenciális áldozattá válás elkerülésének lehetőségeit.
A 2011-ben bűnmegelőzési célra kapott televízió és DVD-lejátszó üzembe helyezésével az ügyfélfogadási időszakban a KOMP filmek folyamatos vetítésével hívták fel az állampolgárok figyelmét az áldozattá válás megelőzésére. 2011 márciusában Nagyatádon és Csurgón folytatódott a Biztonságos böngészést! című program. 
A nyári szezonban a siófoki Bűnmegelőzési Centrum irányításával – diákok közreműködésével – a pihenni vágyók figyelmét szórólapokkal hívták fel arra, hogy kis odafigyeléssel megelőzhető az, hogy bűncselekmény áldozatává váljanak. A szórólapok több nyelven készültek, így a külföldi nyaraló vendégek áldozattá válásnak megelőzése is cél volt. 
A kaposvári rendőrkapitányság az előző évben is fontos feladatának tartotta az általános- és középfokú oktatási intézményekben tanuló diákok áldozattá válásának megelőzésében való részvételt. Az oktatási intézményekben megtartott előadásokon a tanulók korosztályuknak megfelelő szinten ismerkedhettek meg a viktimológia kérdéseivel. 
A Siófoki Rendőrkapitányság épületében tevékenykedik a Fehér Gyűrű Közhasznú Egyesület áldozatsegítő szolgálata, akikhez magyar és külföldi állampolgárok egyaránt fordulhatnak áldozattá válásuk esetén. 
A kaposvári Eötvös Lóránd Szakközépiskola diákjainak bevonásával (110 diák) folytattak bűnmegelőzési tevékenységet a déli part frekventált strandjain. A diákok strandfigyelő szolgálatot teljesítettek, szórólapokat terjesztettek. Jelenlétükkel csökkent a strandlopások száma és több eltévedt gyermeket is megtaláltak. A nyári idegenforgalmi szezonban a nagy tömegeket vonzó rendezvényeken – Zamárdi Utcafesztivál, Balatonlellei Borhét – bűnmegelőzési standot állítottak fel.
Az Eötvös Szakközépiskola diákjai Bűnmegelőzés feliratú pólóban, láthatósági mellényben december 1-24. között szombat és vasárnap délutánonként a nagyobb kaposvári bevásárlóközpontokban (Corso, Tesco, Plaza) bűnmegelőzési célú tevékenységet végeztek. Feladatuk a potenciális „áldozatjelöltek” kiszűrése volt, és figyelmeztették a vásárlókat a nyitva felejtett táskákra, a kikandikáló pénztárcákra, mobiltelefonokra. Ha pulton felejtett tárcát észleltek, visszaszolgáltatták a felelőtlen tulajdonosnak. Kifejezetten erre a célra készíttettek szóróanyagokat is, amelyeket a diákok a vásárlók közt osztottak szét. 
A helyi médiában folyamatosan jelen vannak felhívásaikkal, megelőző tanácsaikkal. Havonta vettek részt a Kapos Televízió Korzó című magazinműsorában aktuális bűnmegelőzési témákkal. Folyamatos kapcsolatban állnak a területükön működő oktatási és gyermekvédelmi intézményekkel, civil szervezetekkel az iskolai és a családon belüli erőszak megelőzése érdekében. Megkeresésekre esetmegbeszéléseken vettek részt, több iskolában pedig komplex bűnmegelőzési előadássorozatot tartottak a fiatalkorú bűnözés, a kábítószer-bűnözés és az internet veszélyei témákban.
Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében a rendőrség helyi médiával való kapcsolata folyamatos és rendszeres. Minden alkalommal az aktuális eseményeknek megfelelően a hírek közzétételét követik az eseményhez köthető megelőzési tanácsok, amelyekkel nyomatékosan és hangsúlyozottan felhívják a lakosság figyelmét az áldozattá válás elkerülésének lehetőségére. Rendszeresen publikálnak a megyei sajtóban figyelembe véve az aktualitásokat: p1. a báli szezon időszakában az alkoholfogyasztás, valamint a kihűlés veszélyeire és azok megelőzésére, az ünnepekhez kapcsolódó vagyonvédelmi tanácsokra, az időseket érintő trükkös lopások megelőzésére hívják fel a figyelmet a rendőrség munkatársai. 
A folyamatban lévő áldozatvédelmi pályázatuk szerves részét képezi a bűnügyi, közrendvédelmi és bűnmegelőzési területen dolgozó munkatársak oktatása és képzése, amely a kiemelt kockázatú csoportok áldozattá válásának megelőzését, és a hatékony fellépés fokozását célozza. A bűnügyileg fertőzött területeken bűnmegelőzési akciókat szervez a rendőrség, amelyek keretein belül a fokozott ellenőrzésekbe a közrendvédelmi, bűnügyi szolgálati ágak, valamint állami, önkormányzati és civil szervezetek munkatársait is bevonják. 
Valamennyi helyi rendőrkapitányság részére megküldték a “GINA, az örök barátnő” című alkotást, amely az egyre terjedő legális drogok veszélyeire hívja fel a fiatalok figyelmét. A Megyei Kormányhivatal Népegészségügyi Szakigazgatási Szerve 22 nyíregyházi oktatási intézménynek küldte meg a bűnmegelőzési osztály által ifjúságvédelmi témakörben készített DVD filmet.
A D.A.D.A., ELLEN-SZER és az OVI-ZSARU programok eredményességéről évről-évre pozitív visszajelzések érkeznek főkapitánysághoz.
A Tolna megyei főkapitányságon egy fő végzi az ELBÍR (Elektronikus Lakossági Bűnmegelőzési Információs Rendszer) program működtetését. A programon keresztül a lakosság havonta tájékoztatást kap bűnmegelőzési felhívások, ajánlások formájában, külön hangsúlyt fektetve a helyi sajátosságokra. Az ELBÍR tájékoztatóit megküldik a megye területén lévő minden önkormányzatnak, a bűnmegelőzésben érintett civil szervezeteknek, valamint a társszerveknek. Ezen kívül a http://www.police.hu/tolna/bunmegelozes internetes oldalon is bűnmegelőzési információkkal, tanácsokkal látják el a lakosságot, ezek között szerepel a trükkös lopások megelőzése.
A Bűnmegelőzési Osztály részt vesz az Európai Szociális Alap finanszírozásával megvalósuló TÁMOP kiemelt projekt „Áldozatsegítő szolgáltatások fejlesztése” alprojekt megvalósításában. A program célja többek között az áldozattá válás megelőzése. A programban önkéntesek vesznek részt, akiknek feladata az áldozatok tájékoztatása az ismételt sértetté válás megelőzésének lehetőségeiről. Az önkéntesek részére oktatást szerveztek a főkapitányságon, ahol első alkalommal a trükkös lopások megelőzéséről esett szó.
A 2011-től a megyei polgárőr továbbképzéseken a bűnmegelőzési osztály is részt vesz. A polgárőrvezetők az előadást követően a rendőrség által készített szóróanyagot megkapták, további igény szerint e-mail-ben is megküldtek a megelőzési felhívások anyagát.
Vas megyében a gyermek- és fiatalkorúak áldozattá válásának megelőzése érdekében a bűnmegelőzési programok – D.AD.A. és „Ellen-Szer” – oktatásán kívül a rendőrség a „MegóvLak” óvodai bűnmegelőzési programmal 2009 őszétől jelen van a megye 9 óvodájának iskola-előkészítőin is.
A 2008/2009-es tanévben a főkapitányság kezdeményezésére indult középiskolai drog prevenciós programban (,‚LeSZERellek”) a tavalyi tanévben közel 3.000 szombathelyi, celldömölki, körmendi és kőszegi diák vett részt. Az idei tanévben a tervek szerint újabb 5 középiskola fog csatlakozni a programhoz.
A bűnmegelőzési feladatoknak megfelelően általános-, és középiskolák ifjúságvédelmi felelőseivel, illetve a pedagógusokkal a konzultáció rendszeres, így azonnal értesül a rendőrség a diákokkal szemben elkövetett jogsértő cselekményekről; az iskolában rendszeresen tájékoztató, felvilágosító előadásokat tartanak a rendőrség munkatársai a tantestület részére.
Az iskolakerülés megelőzésére tanítási időben – a pártfogó felügyelőkkel közösen – 8 ifjúságvédelmi portyaszolgálatot szerveztek, célja az üzletközpontokban, szórakoztató intézményekben tartózkodó fiatalok ellenőrzése, amelyről az iskolákat tájékoztatták.
Továbbra is töretlen a rendőrség és a Körmendi Rendészeti Szakközépiskola közötti együttműködés, ahol az önként jelentkező, pályázat alapján kiválasztott másodéves (végzős) hallgatókat D.A.D.A. oktatóvá képzik, a tavalyi évben 27 rendőrhallgató tett sikeres vizsgát. Az áldozatvédelmi tananyag a főkapitányság kezdeményezésére önálló tantárgy a Körmendi Rendészeti Szakközépiskola tanrendjében. 
A megyei közlekedésrendészeti osztály egész évben kiemelt hangsúlyt fektetett a közlekedési és a közlekedés körében elkövetett egyéb bűncselekmények áldozatainak segítésére és az áldozattá válás megelőzésére. Óvodásoknak, általános és középiskolások részére polgárőrök, rendőrök, cégek rendszeres közlekedésbiztonsági oktatásokat (Pindur-Pandur, Iskola Rendőre, Szuperbringa) tartottak.
Veszprém megyében az áldozatvédelmi propaganda területén a médiával való együttműködés egyre aktívabbá és rendszeresebbé vált. Visszatérő jelleggel jelentetett meg a rendőrség helyi és megyei sajtóban újságcikkeket, figyelemfelhívó tájékoztatókat. Ezekben röviden és érthetően igyekeztek tanácsot adni az áldozattá válás megelőzésére vonatkozóan. 
A főkapitányság pályázatot nyújtott be „Az áldozattá válás megelőzését és az áldozatsegítést szolgáló Veszprém megyei komplex rendszer működtetése a társadalmi kohézió erősítésével”, amelynek elbírálása folyamatban van. Az iskolai erőszak okainak feltárása, és a jelenlegi helyzet javítása érdekében a szakemberek együttműködésének elősegítése és a kapcsolódási pontok feltárása érdekében regionális fórumot szerveztek, amelyre három megye – Komárom-Esztergom, Fejér és Veszprém megye – Kormányhivatalainak Szociális és Gyámhivatalai képviselőit, a megyei pedagógiai intézetek vezetőit és munkatársait, a megyei oktatási bizottságok képviselőt, valamint számos pedagógust hívtak meg.
2011-ben a strandokhoz kötődő vagyonelleni bűncselekmények megelőzésének módszereit felülvizsgálta a főkapitányság. Az eddigi gyakorlat, amely a prevenció más területeit is jellemzi, a következő séma: a rendőrség szakemberei általános érvényű magatartási szabályokat dolgoznak ki a társadalom egyes veszélyeztetett csoportjai számára, amelyeket interjúk, sajtóközlemények útján esetenként szórólapokra nyomtatva osztanak meg az érintettekkel, bízva abban, hogy szakmai tekintélyükre figyelemmel tanácsaikat megfogadják. A megyei főkapitányság álláspontja szerint a prevenció területén a hatékonyság növelése érdekében a rendőrségnek is túl kell lépnie eddigi megszokott kommunikációs gyakorlatán, és új elemekkel szükséges kombinálnia az eddigi repertoárt. Ezen kívül az is fontos, hogy az üzenetek tartalmát aktualizálják és hassanak az újdonság erejével, hiszen a közhelyek ismételgetése nem kelti fel senkinek a figyelmét.
Zala megyei rendőr-főkapitányság és a rendőrkapitányságok áldozatvédelmi referensei az Igazságügyi Szolgálat munkatársaival napi kapcsolatot tartanak. Az igazolásokat szkennelt formában elektronikusan küldik, vagy eredetiben adják át. Problémát jelent, hogy általában minden rendőrkapitányságon egy embert bíznak meg az igazolások kiállításával, és az ő esetleges szabadsága vagy távolléte esetén a helyettesítése nem minden szervnél megoldott, illetve a szkennelést több helyen informatikus végzi, így az ő munkaideje is meghatározó. A munkatársak és az Áldozatsegítő Szolgálat képviselői szükség esetén esetmegbeszélést is tartottak, és együttműködtek a rendőrségi megelőzési programokban (pl. vetélkedők: Veszélyvágta, Tied a pálya ‚bemutatók, Őszi Kavalkád), a propagandamunkában.
A Zala Megyei Rendőr-főkapitányság bűnmegelőzési tevékenységének szélesítése érdekében a Zala Megyei Polgárőr Szövetség, a Zala Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság, a Személy-, Vagyonvédelmi és Magánnyomozói Szakmai Kamara, a Zala Megyei Kormányhivatal Igazságügyi Szolgálata közreműködésével létrehozta a „Bűnmegelőzési Kerekasztalt”. A résztvevők a negyedévenkénti találkozóikon közös célokat és tevékenységeket határoznak meg, amelyek végrehajtásában partnerként együtt tudnak majd működni.
A főkapitányság illetékességi területén működő egyéb szervekkel (gyámhivatalok, családsegítő szolgálatok) a tanév kezdetén az iskolai erőszak, illetve az oktatási intézmények területén elkövetett bűncselekmények megelőzése érdekében a pedagógusoknak szerveztek előadássorozatot.
A Nagykanizsai Rendőrkapitányság minden szerdán fogadóórát tart a helyi Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálatnál azok számára, akik valamilyen okból nem mernek/akarnak közvetlenül a rendőrséghez fordulni. Havi egy alkalommal az iskolák ifjúságvédelmi referenseivel találkoznak, ahol szintén lehetőség van a felmerülő áldozatvédelmi problémák megbeszélésére. A Keszthelyi Rendőrkapitányság jó kapcsolatot ápol a Vöröskereszt és a Máltai Szeretetszolgálat helyi szerveivel, így a hozzájuk forduló áldozatoknak komplexebb segítséget tudnak nyújtani.
Az önkormányzatok ifjúsági munkacsoportjának tevékenységében állandó tagként a főkapitányság szakemberei is részt vesznek. Iskolai előadások, bűnmegelőzési programok (Ovi- Zsaru, D.A.D.A., Ellen-szer, Iskola rendőre, Szülők akadémiája, rendhagyó osztályfőnöki órák), vetélkedők (Egy hét gyermekeink biztonságáért, Veszélyvágta, Tied a pálya) alkalmával kiemelt figyelmet fordítanak az áldozatvédelemre. A nyári hónapokban táborokban kiképzett diákok közreműködésével Keszthelyen, Vonyarcvashegyen és Zalakaroson több éve Bűnmegelőzési Irodát működtet a rendőrség. A nyári szünidőben kortárssegítők bevonásával, napi jelenlétet biztosítanak Zalaegerszeg térségében, elsősorban az Aquacity és a Gébárti üdülőközpont területén, valamint a városi fürdőhelyek parkolóiban a gépkocsi-feltörések megakadályozása érdekében. A fürdőhelyek üzemeltetőit ellátták figyelemfelhívó plakátokkal, többnyelvű, veszélyre figyelmeztető hangkazettákkal.
Az elmúlt év április, szeptember, október, november és december hónapjaiban is szerveztek áldozattá válás elkerülését célzó akciókat: szórólapokat osztottak szét, illetve plakátokat helyeztek el a főbb bevásárlóközpontokban, lakótelepeken, temetők környékén és a forgalmasabb üzletekben. 
Az ELBIR hírlevelekben az áldozattá válás elkerülése érdekében havonta a legaktuálisabb veszélyekre, az aktuálisan divatos, szezonális bűncselekmények elkerülésére hívták fel az állampolgárok figyelmét. A felhívásokat minél szélesebb körben terjesztik, eljuttatták a megye valamennyi települési önkormányzatához, oktatási hírleveleiket a megye összes általános és középiskolájába, míg havi egyházi hírleveleiket az egyházak szervezeteihez továbbították.
7.) A megyei rendőr-főkapitányságoknál az elmúlt 3 évben a gyermekkorúakat érintő eljárások számának alakulását a jelentés 2. számú melléklete tartalmazza.
8.) A megyei rendőr-főkapitányság együttműködése és kapcsolattartása a társhatóságokkal (pl. az igazságügyi szolgálat, szociális és gyámhivatal, oktatási intézmények stb.), illetve a civil szervezetekkel 

Bács-Kiskun megyében a családon belüli erőszak kezelésével és a kiskorúak védelmével kapcsolatos rendőri feladatok végrehajtására kiadott 32/2007. (OT. 26.) ORFK utasítás alapján az együttműködés a települési önkormányzat jegyzőjével, a gyermekjóléti szolgálattal és a gyámhivatallal a családon belüli erőszak kezelésével és a kiskorúak védelmével kapcsolatban folyamatos és rendszeres. A Családsegítő Szolgálattól több esetben érkezett visszajelzés arról, hogy a tudomásukra jutott családon belüli erőszak körébe tartozó ügyekben milyen intézkedéseket tettek. A társhatóságokkal meglévő kapcsolat kölcsönös és hatékony, így az áldozatsegítő szolgálattal, az oktatási intézményekkel, az ifjúságvédelmi felelősökkel, az iskolaorvosi hálózattal, a védőnői szolgálattal és a polgárőrséggel való kapcsolattartás folyamatos.
A Baranya Megyei Rendőr-főkapitányság nyomozóhatóságai napi munkakapcsolatot alakítottak ki a gyermekvédelmi jelzőrendszer tagjaival. Évente beszámolnak a Baranya Megyei Kormányhivatal Szociális és Gyámhivatala által kezdeményezett gyermekvédelmi koordinációs értekezleten. Folyamatos kapcsolatot tartanak a Baranya Megyei Kormányhivatal Igazságügyi Hivatal Pártfogó Felügyelői Szolgálatával. Együttműködnek az ifjúságvédelem területén tevékenykedő civil szervezetekkel (Pl. Baranya Ifjúságáért Kht.), polgárőr egyesületekkel, oktatási intézményekkel.
A Békés Megyei Rendőr-főkapitányság és a társszervek (kormányhivatal, valamint iskolák és a civil szervezetek) együttműködése több évre visszatekintve kiváló. A kiskorúakat érintő jelzőrendszeri együttműködés kapitánysági szinten és a főkapitányság vonatkozásában hatékony és folyamatos.
Borsod-Abaúj-Zemplén megyében a rendőrség elsősorban a megyei igazságügyi szolgálatával alakított ki együttműködést, illetve azon önkormányzatokkal, amelyek hozzájárultak áldozatvédelmi iroda létrehozásához és működtetéséhez. A városi önkormányzatok közül a sátoraljaújhelyi és az ózdi biztosított helyet az áldozatvédelmi irodának. A sárospataki, szerencsi, edelényi, encsi, tiszaújvárosi, mezőkövesdi, kazincbarcikai rendőrkapitányságok illetékességi területén egyelőre nincs lehetőség iroda létrehozására, mivel az önkormányzatok sem anyagi, sem egyéb segítséget nem tudnak nyújtani. Itt a családsegítő szolgálatokkal alakítottak ki munkakapcsolatot a referensek. Ezen kívül a rendőrség a gyermekvédelmi jelzőrendszer tagjaival – oktatási intézményekkel, gyermekvédelmi intézetekkel, gyámhivatalokkal, gyermekjóléti szolgálatokkal – évek óta jó szakmai kapcsolatot alakított ki. A kapitányságok rendszeresen tartanak esetmegbeszéléseket a veszélyeztetett kiskorúakkal kapcsolatos eljárások során.
Nincs tudomásuk civil szervezet által szervezett áldozat segítői tevékenységről. 
A Csongrád Megyei Kormányhivatal Áldozatsegítő Osztályával való együttműködés a vonatkozó jogszabályok alapján és a visszajelzések szerint hatékony. A Csongrád Megyei Rendőr-főkapitányság, a kormányhivatal munkatársai, valamint a társhatóságok között a kapcsolattartás közvetlen és rendszeres. A gyermekvédelmi háló, illetve az ennek részét képező jelzőrendszer hatékony működése, a felmerülő esetek, problémák megbeszélése érdekében az érintett szakemberek rendszeresen tartják a kapcsolatot, témától függően részt vesznek egymás rendezvényein. A munkájuk – így a bűnmegelőzési tevékenység – során számos társszervvel, intézménnyel, illetve civil szervezettel működnek együtt (pl. Csongrád Megyei Közgyűlés, Szeged és Térsége Bűnmegelőzési Tanács, Szegedi Kistérség Többcélú Társulása Humán Szolgáltató Központ, Családok Átmeneti Otthona, Szegedi Mentőállomás, Szegedi Polgárőr Szervezetek Szövetsége, AGOTA Alapítvány, Drogcentrum, a Hajléktalan Szakmai Műhely résztvevő).
A Fejér Megyei Rendőr-főkapitányság a Fejér Megyei Kormányhivatal Igazságügyi Szolgálatával, Szociális és Gyámhivatalával, a Gyermekvédelmi Központtal, a Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálatokkal, Sziti Ifjúságvédelmi Irodával, civil szervezetekkel (Gyöngy Regionális Egyesület, Egyensúlyunkért Alapítvány, Vigyázó Kéz Gyermekvédelmi Alapítvány, SZETA – Szegényeket Támogató Alapítvány Székesfehérvári Kirendeltsége), a Kríziskezelő Központokkal és az Egészség-megőrzési Központtal van munkakapcsolatban.
A felsorolt szervezetekkel rendszeresen szerveznek megbeszéléseket és konferenciákat. Kiemelt esetekben, igény szerint külön megbeszéléseket tartanak. Információk átadásával, valamint jelzőrendszer működtetésével próbálják növelni a hatékonyságot, az áldozattá válás elkerülése, valamint az áldozatsegítés területén. A Bicskei Rendőrkapitányság, tekintettel arra, hogy illetékességi területén található a menekülteket befogadó Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal Befogadó Állomása, a fenti szerveken kívül jó kapcsolatot tart fenn az érintett diplomáciai és konzuli képviseletekkel is.
Győr-Moson-Sopron megyében a rendőr-főkapitányság Bűnmegelőzési Osztályának munkatársa áldozatvédelmi referensi feladatokat lát el, amely szakirányítói tevékenységet jelent. A kapitányság közvetlen és személyes kapcsolatot tart fenn a megyei igazságügyi szolgálat igazgatójával, az áldozatvédelmi osztály vezetőjével és ügyintézőjével, együttműködési megállapodást is kötöttek. A kapcsolattartás elmélyítése, illetve a problémák feltárása és megbeszélése céljából kerekasztal jellegű megbeszélést szerveztek.
Az egyéb intézményekkel is kapcsolatban vannak, de a velük való kapcsolattartás nem szoros. Civil szervezetekkel áldozatvédelem témakörben nem tartanak fenn kapcsolatot, mivel tudomásuk szerint a megyében nem működik ilyen jellegű szervezet.
A Hajdú-Bihar Megyei Rendőr-főkapitányság és a Hajdú-Bihar Megyei Igazságügyi Hivatal együttműködési megállapodást kötött, amelynek egyik célja a két szerv közötti munkakapcsolat intenzitásának növelése, a bűncselekményt elszenvedett személyek társadalmi, erkölcsi és anyagi sérelmeinek enyhítése és az erre vonatkozó szakszerű és gyors ügyintézés elősegítése. A megállapodás meghatározza, hogy a szolgálat vezetője és az áldozatvédelmi referensek szükség szerint, de legalább félévente egy alkalommal közös értekezletet tartanak, az aktuális ügyeket és problémákat megbeszélik. Ezen kívül a főkapitányság és szervei rendszeres kapcsolatot tartanak a megyei gyermekvédelmi szervekkel, gyámhivatallal, jegyzővel, pedagógiai intézettel, oktatási intézményekkel.
Minden rendőrkapitányság együttműködési megállapodást kötött a helyi önkormányzattal (gyámhivatallal). A belső számítógépes hálózaton elérhetővé tették a megyében található segítő, gyermekvédelmi- és szociális intézményekről, szervezetekről készített kimutatást. Folyamatosan részt vesznek az említett szervek továbbképzésein, így a Megyei Szociális és Gyámhivatal, valamint a gyermekjóléti szolgálatok oktatási és képzési tematikájának állandó részét képezi a gyermekvédelem rendőrségi tapasztalatai című előadás és fórum.
Heves megyében mind a főkapitányság, mind pedig az irányítása alatt álló rendőrkapitányságok sokféle formában együttműködnek a társszervekkel, többségük együttműködési megállapodást is kötött. Az együttműködés keretén belül működik a jelzésadási kötelezettség teljesítése; az áldozat olyan szervezethez való közvetítése, amely a rendőrségi eljáráson kívül segítséget tud nyújtani számára; közös szakmai konferenciák, éves értékelő, munkaértekezletek, lakossági fórumok tartása; esetmegbeszéléseken való gyakoribb részvétel; pályázati programokban való közös részvétel; közös bűnmegelőzési programok; együttes szolgálatok teljesítése (p1. polgárőrséggel, halőrökkel, mezőőrökkel, erdőőrökkel, közterület felügyelőkkel, pedagógusokkal, gyermekjóléti szolgálat munkatársaival); éves beszámolók tartása, tájékoztatások megküldése.
Az igazságügyi szolgálatok áldozatsegítő szolgálatai csak a megyeszékhelyen működnek, a megyeszékhelytől távolabb eső területek ellátása érdekében a rendőrkapitányságok épületében elérhetőséget biztosítottak kihelyezett ügyfélfogadás formájában.
Jász-Nagykun-Szolnok megyében a főkapitányság és a rendőrkapitányságok munkatársai rendszeres és zökkenőmentes kapcsolatban állnak a gyermekek védelmében érintett szervek munkatársaival. A rendőrség munkatársai szakmaközi találkozókon (jelzőrendszeri értekezlet, esetmegbeszélés, esetkonferencia) rendszeresen részt vesznek és az adott ügynek megfelelően, személyre szabottan megtervezik a veszélyeztetett kiskorú számára a legmegfelelőbb intézkedést. A rendőrségi eljárások során a kiskorúak veszélyeztetettsége mindig vizsgálatra kerül. Amennyiben ilyen adat, vagy körülmény merül fel az eljárás során, minden esetben jelzéssel élnek a gyermekjóléti szolgálat, illetve gyámhivatal felé az erre a célra rendszeresített adatlapon. Az együttműködő szervezetek közül kiemelkedő szerepet játszik az Igazságügyi Hivatal Áldozatsegítő Szolgálata, amellyel a rendőrkapitányságok napi kapcsolatban állnak. A jelzőrendszeri tagok közül ki kell emelni az oktatási, nevelési intézmények szerepét. Az áldozatvédelmi referensek a hozzájuk került családon belüli erőszakkal kapcsolatban az áldozatok részére megadják a szükséges tájékoztatást, tanácsadást, és amennyiben szükséges, a megyei Áldozatsegítő Szolgálatához irányítják. Az eredményes együttműködés, a gyakorlati problémák kiküszöbölése érdekében a rendőrkapitányságok áldozatvédelmi referensei és a szolgálat munkatársai között folyamatos a konzultáció és a rendőrség végrehajtó állományának tájékoztatása.
Komárom-Esztergom megyében mind a főkapitányság Bűnmegelőzési Osztálya, mind a városi kapitányságok együttműködnek a társhatóságokkal, a jelzőrendszeri tagokkal. A Bűnmegelőzési Osztály számos olyan pályázatban együttműködő tag, amely a gyermekvédelem, áldozatvédelem, drogmegelőzés terét célozza. Az Áldozatsegítő Szolgálattal való kapcsolatuk nagyon jó, ezt bizonyítja az is, hogy 2006 óta, az áldozatsegítő szolgálatok létrejötte óta, minden évben Komárom-Esztergom megye az első a tekintetben, hogy a sértettek közül hányan kapnak segítséget tőlük. Mindez azt mutatja, hogy a sértettek megkapják a megfelelő felvilágosítást a rendőrségen. A Bűnmegelőzési Osztály elektronikus hírleveleket küld szét, amelyekben az aktuális bűnmegelőzési információk találhatóak. Az iskolai hírlevelet a Pedagógiai Intézet segítségével juttatják el valamennyi iskolába, a lakossági hírlevelet a sajtó számára, valamennyi önkormányzatnak és a nagy egyházaknak küldik el. A főkapitányság weboldalán is minden fontos információ, az eddig megjelent hírlevelek is megtalálhatóak a bűnmegelőzés menüpont alatt. A városi kapitányságok konkrét ügyekben dolgoznak együtt a gyermekvédelmi rendszer tagjaival, rendszeresen részt vesznek esetmegbeszéléseken is.
Nógrád megyében az Ást. hatályba lépése folyamatos napi munkakapcsolatot tartanak a megyei igazságügyi szolgálat áldozatsegítő osztályával. A Nógrád Megyei Rendőr-főkapitányságon, továbbá a megye hat városi kapitányságán a speciális áldozatvédelmi feladatokat kinevezett referens látja el. Az áldozatvédelmi referens egyik kiemelt feladata – az 50/2008. (OT. 29.) ORFK utasítás 19. e) pontja alapján – a kapcsolattartás mindazon állami, önkormányzati, egyházi, társadalmi és egyéb civil szervezetekkel, amelyek az áldozatsegítésben közreműködnek. A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy a rendőrség érintett munkatársai nagy gondot fordítottak arra, hogy személyesen megismerjék a fenti szervek szakembereit, amelynek következtében közvetlen és hatékony napi munkakapcsolat alakult ki közöttük, ennek eredményeként az áldozatokkal való bánásmód hatékonysága kiemelkedő és magas színvonalú. 
Folyamatos munkakapcsolatban állnak a rendőrség munkatársai az illetékességi területünkön működő gyámhivatalokkal, valamint a családsegítő és gyermekjóléti szolgálatokkal, közös esetmegbeszéléseket tartanak a jelzőrendszer további tagjainak (orvos, védőnő) bevonásával, kölcsönösen részt vesznek egymás értekezletein, továbbképzésein, beszámolókkal segítik egymás munkáját. A főkapitányság több alkalommal tartott előadást és konzultációt a kompetenciahatárok tisztázása és a jelzőrendszer működésének hatékonyabbá tétele érdekében. A Nógrád Megyei Rendőr-főkapitányság és a városi kapitányságok évek óta együttműködnek az illetékességi területükön lévő valamennyi oktatási intézménnyel az ifjúságvédelmi feladataik maradéktalan ellátása érdekében. Az oktatási intézmények számától függően – általános és középiskolákban is – osztályfőnöki óra keretében rendszeresen tartanak áldozatvédelmi előadásokat, továbbá tantestületi üléseken tájékoztatják a pedagógusokat. Igény szerint szülői értekezleteken is részt vesznek.
A Pest Megyei Rendőr-főkapitányság Bűnmegelőzési Osztályának, illetve a helyi rendőrkapitányságok munkatársai, napi szintű, szoros kapcsolatot gyermekvédelmi jelzőrendszer tagjaival. A gyámhivatallal, illetve a családsegítő és gyermekjóléti szolgálatokkal sok esetben vesznek részt a társhatóságok által szervezett előadásokon, képzéseken, ahol akár előadóként vagy hallgatóként jelennek meg. Pest megye illetékességi területén az iskolák vezetői és ifjúságvédelmi felelősei készségesek a rendőrség felé, segítőkészek és együttműködők. Nagyon sok megkeresés érkezik a helyi rendőrkapitányságok, illetve a megyei Bűnmegelőzési Osztály felé bűnmegelőzési előadások megtartására, iskolai rendezvényeken való részvételre. Az ócsai Halászy Károly Általános Iskola TÁMOP pályázaton támogatást nyert egészséges életmódra nevelő, szemléletformáló és kábítószerrel kapcsolatos prevenciós programok szervezésére. Az iskola a megyei bűnmegelőzési osztályt kérte fel együttműködőnek, ezért több alkalommal tartottak kábítószer prevenciós előadásokat a felső tagozatos diákok részére.
A Pest Megyei Rendőr-főkapitányság Bűnmegelőzési Osztálya már évek óta jól működő kapcsolatot épített ki a Pest Megyei Kormányhivatal Áldozatsegítő Szolgálat munkatársaival, akik minden évben ellátják a kapitányságokat az aktuális szóróanyagokkal, tájékoztatókkal és plakátokkal. A sértett figyelmét minden esetben felhívják az áldozatsegítés lehetőségeire, valamint arra, hogy az ezek igénybevételéhez szükséges igazolást az eljáró szerv – kérelemre, az Ást.-ben meghatározott határidőn belül – kiállítja.
A Konszenzus Alapítvány Budapesti Szervezte, a Magyar Vöröskereszt Pest Megyei Szervezete és a Pest Megyei Kormányhivatal Áldozatsegítő Szolgálata, illetőleg együttműködőként a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság 2011 novemberében közös pályázatot nyújtott be, amelynek célja az áldozattá válás megelőzése, áldozatsegítés és ezen belül a civil szervezetek, valamint az áldozatsegítésben közvetve érintett állami szervezetek, intézmények bekapcsolása az állami Áldozatsegítő Szolgálat munkájába. 
A rendőrség az egyházakkal is szoros kapcsolatot épített ki.
A Somogy Megyei Rendőr-főkapitányság és valamennyi rendőrkapitánysága évek óta szoros munkakapcsolatban áll az illetékességi területén működő társhatóságokkal, valamint több, gyermek- és ifjúságvédelemben érintett civil szervezettel. A legszorosabb és leghatékonyabb együttműködés a főkapitányság és a Somogy Megyei Kormányhivatal szakigazgatási szervei (Szociális és Gyámhivatal, valamint Igazságügyi Szolgálat) között van, velük együttműködési megállapodást is kötöttek. A rendőrkapitányságok illetékességi területükön napi szintű kapcsolatban állnak a helyi gyermekvédelmi szervekkel. Az oktatási intézményekkel való kapcsolattartás szintén rendszeres, közös esetmegbeszéléseken vesznek részt, valamint folyamatosan figyelemmel kísérik a közös pályázati lehetőségeket is. Közös projektek megvalósítása és hatékony együttműködés jellemzi munkájukat.
A Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Rendőr-főkapitányságnak a társhatóságokkal való együttműködése, kapcsolattartása a bűncselekmények áldozatainak segítése érdekében kifejezetten jónak mondható. A főkapitányság 2012-ben megkezdte a csellengő fiatalok iskolaidőben történő feltérképezését egy ifjúságvédelmi akciósorozat keretében. Minden hónapban 2 akciót terveznek a társszervekkel (a szociális és gyámhivatal, a fogyasztóvédelmi felügyelőség, oktatási intézmények ifjúságvédelmi felelősei, területi gyermekvédelmi központ, gyermekjóléti központ, a rendőrség Bűnmegelőzési és Mélységi Ellenőrzési Szolgálata). Minden akció után értesítik azokat az iskolákat, amelyeket az igazoltatott csellengő fiatalok kerülnek, illetve jelzést küldenek az iskolának a további szükséges intézkedések megtétele céljából.
A Tolna Megyei Rendőr-főkapitányság a megyei igazságügyi szolgálattal jó kapcsolatot ápol, arra törekednek, hogy a problémákat a lehető legrövidebb időn belül megoldják.
A vas megyei főkapitányság áldozatvédelmi tevékenysége során napi kapcsolatban áll a Vas Megyei Kormányhivatal Igazságügyi Szolgálatával, a gyámhivatallal, valamint a gyermekjóléti és családsegítő szolgálatokkal, oktatási intézményekkel. A Gyermekvédelmi törvényben meghatározottak szerint a jelzőrendszer tagjaival aktívan együttműködnek. A megye valamennyi rendőrkapitányságán tevékenykedik áldozatvédelmi referens, aki meghatározott napokon fogadóórát tart, illetve részt vesz esetmegbeszéléseken és egyéb szakmai konzultációkon.
Veszprém megyében a főkapitányság munkatársai illetékességi területükön napi kapcsolatban vannak a társhatóságokkal, civil szervezetekkel, rendszeres találkozások, megbeszélések és közös képzések alkalmával segítik egymást. Szükség esetén esetmegbeszéléseket kezdeményeznek, illetve a gyermekvédelmi rendszer tagjaként részt vesznek azokon. 2004-ben indult a „Veszprém megye biztonságáért” integrált társadalmi bűn- és baleset-megelőzési program, amelynek egyik fő irányvonala az áldozatvédelem, a gyermek- és ifjúságvédelem, illetve kiemelt célcsoportját képezik a gyermekek. Az illetékes munkacsoportok között szoros együttműködés alakult ki a témát illetően.
A Zala megyei főkapitányság és a rendőrkapitányságok áldozatvédelmi referensei az Áldozatsegítő Szolgálat munkatársaival napi kapcsolatot tartanak. A rendőrség munkatársai és a Szolgálat képviselői szükség esetén esetmegbeszélést is tartottak. Tevékenységükről több esetben tartottak tájékoztatást az egyes rendőrkapitányságokon a Szolgálat munkatársai. Együttműködtek továbbá a rendőrségi megelőzési programokban (vetélkedők pl. Veszélyvágta, Tied a pálya‚ bemutatók, Őszi Kavalkád), propagandamunkákban.
9.) A gyermekkorú, azaz 18 év alatti sértett törvényes képviseletét gyakorló és a gyermekkorú személy közötti érdekellentét esetén alkalmazott rendőrségi gyakorlattal összefüggésben valamennyi rendőr-főkapitányság arról tájékoztatott, hogy amennyiben gyermekkorú, azaz 18 év alatti sértett esetén érdekellentét állna fenn a törvényes képviseletet gyakorló és a gyermekkorú személy között, a gyámhatóság értesítését és eseti gondnok kirendelését látják a megfelelő intézkedésnek.
10.) Javaslatok
Budapest rendőrfőkapitánya eljárásjogi anomáliának tekinti a Be. 183. §-át, amelynek értelmében a 14. életévét be nem töltött tanú kihallgatása alkalmával a jegyzőkönyv ismertetésénél hatósági tanút kell alkalmazni. Több esetben szexuális bántalmazást, vagy testi, lelki kizsákmányolást átélt fiatalt – sok esetben 5-6 éves gyermeket – kell kihallgatni, akik számára az átélt események hivatalos körülmények között történő előadása, felidézése önmagában is traumát jelent, amelyet csak fokoz az a körülmény, hogy a kihallgatás befejezését követően egy kívülálló személy is megismeri a jegyzőkönyv tartalmát. Véleménye szerint a gyermek által előadottaknak egy idegen személy előtt történő felolvasása nagymértékben ellenkezik egy gyermekbarát és áldozat-centrikus eljárás szándékával.
A Hajdú-Bihar Megyei Rendőr-főkapitányság Bűnmegelőzési Osztálya indokoltnak tartja kihallgató helyiségek kialakítását minden helyi szervnél, gyermek központú szabvány alapján és finanszírozással.
A rendőrfőkapitány arról is tájékoztatott, hogy az elmúlt évek tapasztalatai alapján, a gondozási helyéről engedély nélkül távollévő kiskorú rendőrség által történő felkutatása esetén, az ellátást nyújtó intézmény értesítését követően az esetek túlnyomó többségében még munkaidőben is úgy nyilatkozott, hogy nem áll módjában a kiskorú átvétele és szállítása. Kiskorú megtalálása esetén a tartózkodási helyet megállapító rendőri szerv gondoskodik: a gyermekvédelmi gondoskodás alatt álló, gyermekotthonból vagy más gondozási helyről szökött kiskorú esetén a gyermekotthon, illetve a gondozási hely képviselőjének értesítéséről és a kiskorúnak a gyermekotthon, illetve a gondozási hely részére – az előállítás helyén – történő átadásáról.
A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 31. § (3) bekezdése szerint a rendőrség az előállítással a személyi szabadságot csak a szükséges ideig, de legfeljebb 8 órán át korlátozhatja. Ha az előállítás célja még nem valósult meg, indokolt esetben ezt az időtartamot a rendőri szerv vezetője egy alkalommal, 4 órával meghosszabbíthatja. Az előállítás időtartamát a rendőri intézkedés kezdetétől kell számítani. Fentiek alapján az előállítást végző rendőri szervnek – amennyiben az ellátó nem tud gondoskodni a nevelt átvételéről – nincs más lehetősége, mint a legközelebbi befogadó otthonba átszállítani a kiskorút. 
Az elmúlt évben a lakásotthonból történő eltűnések közül 760 esetben a rendőrség kutatta fel a kiskorút és a szállítás – annak ellenére, hogy nem jogszabályi kötelezettsége – ezekben az esetekben szinte mindig a rendőrségre hárult, amelynek az éves költsége kb. 4 millió forint. A szállítás mindemellett jelentős erőt von el a közterületi feladatok ellátásától.
Heves megyei rendőr-főkapitány a hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható távoltartásról szóló 2009. évi LXXII. törvénnyel (a továbbiakban Hketv.) kapcsolatos problémát fogalmazott meg. A Hketv. célja az, hogy még azt megelőzően kezelje a családon belüli erőszak jelenségét, mielőtt egy súlyosabb helyzet, a sokszor helyrehozhatatlan következményekkel járó bűncselekmény bekövetkezne. A törvény rendelkezik a jelzésadási kötelezettségről, valamint a családvédelmi koordinációs szerv eljárásáról és hatásköréről is. A törvényalkotók szándéka, hogy „a családon belüli erőszak kezelése során komplex módon kell eljárni‚ így lehetőséget kell adni az állampolgárnak arra, hogy ne csak a rendőrségtől tudjon segítséget kérni”. Mindennek ellentmond az a rendelkezés3, hogy a családvédelmi koordinációs szerv az eljárásáról és a feltárt tényekről minden esetben köteles a rendőrséget tájékoztatni, amely alapján a rendőrségnek pedig haladéktalanul intézkednie kell. A rendőrfőkapitány álláspontja szerint így nem érvényesül az állampolgárnak az a joga, hogy a rendőrség kizárásával próbálja megoldani a problémáját, miközben feltehetően erre irányul a szándéka abban az esetben, amikor nem a rendőrséghez fordul első ízben. Figyelembe véve a társadalmi jelenség sajátosságait, lehetőséget kellene adni a bántalmazóval sokszor bonyolult érzelmi viszonyban álló bántalmazottnak, hogy úgy kérhessen segítséget, hogy eldönthesse, akar-e rendőrségi beavatkozást, intézkedést. 
A gyakorlatban problémaként jelentkezik az is, hogy a „volt élettárs” esetében nem rendelhető el távoltartás, annak ellenére, hogy számottevő esetben a volt élettárs a bántalmazó. Ezekben az ügyekben a bántalmazott feltehetően meg tudta már szakítani élettársával a kapcsolatot, a törvény azonban a távoltartás elrendelését éppen amiatt nem teszi lehetővé, hogy már nem élnek élettársi kapcsolatban. A nem bejegyzett volt élettárs esetében véleménye szerint fontos lenne kiegészíteni az alanyi kört, különösen indokolt lenne, amikor a feleknek közös gyermekük is született.
Állandó problémát jelent a segítő szervezetek hiánya. Konkrét, a családon belüli erőszak kezelésére specializálódott segítő szervezetet vagy terápiát az erőszak elszenvedői és a bántalmazóik részére nem tud ajánlani sem a rendőrség, sem a családvédelmi koordinációért felelős szerv.
A Komárom-Esztergom megyei rendőrfőkapitány véleménye szerint nagy szükség lenne arra, hogy a városi kapitányságokon önálló bűnmegelőzési előadókat nevezzenek ki, ezért biztosítani kellene a független bűnmegelőzési előadói státuszokat és hozzá az anyagi forrásokat is. A pályázati támogatások – amennyiben sikerül elnyerni ezeket – csak bizonyos ideig biztosítják a programok finanszírozását. Szükség lenne ifjúságvédelmi nyomozókra is, akik csak olyan ügyekkel foglalkoznának, ahol az elkövető, illetve a sértett kiskorú. Speciális képzést kellene számukra kidolgozni, és ugyanez lenne szükséges a nyomozási bírók esetében is. Továbbá nemcsak a gyermekmeghallgató szoba létrehozását, hanem annak használatát is kötelezővé kellene tenni.
A Zala megyei rendőrfőkapitány kiemelte, hogy a gyermekeknél és a fiatalkorúaknál kiemelten fontos az eljárási cselekmények nagyobb fokú racionalizálása annak érdekében, hogy a testi, vagy lelki sérülést elszenvedett fiataloknak minél kevesebb személynek és minél kevesebb alkalommal kelljen beszélniük az őket ért traumáról, és akkor is leginkább azzal a célzattal, hogy az őket meghallgatók segíteni tudjanak neki az őt ért hatások feldolgozásában.
A főkapitányság álláspontja szerint hasznos lenne az igazságszolgáltatás rendszerét úgy átalakítani, hogy a rendőrségi, ügyészségi és bírósági eljárások során a gyermeket lehetőleg csak egyszer hallgassák ki barátságos környezetben, baráti légkörben, a gyermekre sem létszámában, sem személyében nem ijesztő olyan szakemberek által – az eljárásban nem ellenérdekelt hozzátartozóval együtt–, akik a gyermeknek segíteni tudnak a trauma feldolgozásában. A fiatalok áldozatvédelme és helyes irányba való terelése pedig nemcsak a rendőrség, hanem az igazságszolgáltatási rendszer valamennyi szereplőjének feladata.

III. Megyei igazságügyi szolgálatok
1.) Az áldozattá vált gyermekek ügyeinek eljutása a Szolgálathoz 
Valamennyi Szolgálat arról tájékoztatott, hogy a gyermekek részére nyújtott azonnali pénzügyi segélynél és az érdekérvényesítés elősegítésénél a törvényes képviselő jár el, a gyermekek ritkán jelennek meg a Szolgálatnál. Egyéb esetben a gyermekkorú áldozatok, illetve a hozzátartozóként érintett gyermekek képviselőjük kíséretében jutnak el a Szolgálatokhoz. A munkatársak az eljárás során kiemelt figyelmet fordítanak arra, hogy a jelen lévő gyermek a fejlettségi szintjének megfelelően nyomon tudja követni az eljárást. Gyakori az is, hogy a törvényes képviselő egyéb úton (pl. telefon, postai út, e-mail) veszi fel a kapcsolatot a Szolgálat munkatársaival. A Szolgálatok eljárása az esetek elenyésző hányadában indul meg társhatóság jelzése alapján.
A Heves, a Jász-Nagykun-Szolnok és a Vas megyei Szolgálat vezetőinek tájékoztatása szerint a – gyermekkorú – áldozatok nagy része a rendőrségi tájékoztatás alapján kerül kapcsolatba a Szolgálattal.

Jász-Nagykun-Szolnok megyében a hozzátartozók közötti erőszakkal érintett családok esetében legtöbbször a társszervektől (családsegítő szolgálat, családok átmeneti otthona) érkezik jelzés a Szolgálathoz.
A Veszprém megyei Szolgálat az áldozattá vált gyermekek ügyeiről általában a rendőrségtől és a családsegítő szolgálatoktól szerez tudomást. Az ügyek egy részében a Jogi Segítségnyújtó Osztályon személyesen jelennek meg az ügyfelek pl. ha kiskorú veszélyeztetése miatt büntetőeljárás van folyamatban és az eljárásban kérnek pártfogó ügyvédi képviseletet. Ezeket az eseteket az eljáró ügyintéző jelzi az Áldozatsegítő Osztály felé. Egy esetben a kiskorú gyermek bántalmazása – amely a híradásokban is szerepelt – hivatalból jutott a szolgálat tudomására.
A Zala megyei Szolgálat áldozattá vált gyermekekkel kizárólag okmánypótlás kapcsán, érdekérvényesítés céljából került kapcsolatba. A gyermekek szülei, mint törvényes képviselők vagy a rendőrségtől szereznek tudomást a Szolgálatról, vagy olyan ismerőstől hallanak az áldozatsegítésről, akik korábban már kapcsolatba kerültek a Szolgálattal.
A jelzőrendszer hiányosságát mutatja, hogy hivatalból más bűncselekmények áldozataivá vált gyerekekről nem szereznek tudomást.
2.) A Szolgálatnál megjelenő gyermekkorú, valamint felnőtt áldozatok, illetve elkövető hozzátartozójaként áldozattá vált gyermekek száma és aránya
A felnőttkorú áldozatok számához viszonyítva elenyésző arányban jelennek meg a Szolgálatnál a gyermekkorúak.
A Borsod-Abaúj-Zemplén megyei Szolgálat igazgatója arról tájékoztatott, hogy a nyilvántartó program szerint a Szolgálat ügyfélforgalmának 99%-a felnőttkorú és 1%-a gyermekkorú. Külön nyilvántartással nem rendelkeznek arra vonatkozóan, hogy az elkövető hozzátartozójaként áldozattá vált gyermekek milyen arányban fordulnak a Szolgálathoz, gyakorlati tapasztalatok szerint körülbelül a Szolgálathoz forduló gyerekkorúak 50%-a tartozik ebbe a körbe.
Budapest Főváros Igazságügyi Szolgálatának igazgatója szerint évente kb. 25-30 esetben érintett gyermek, vagy fiatalkorú sértettként a Szolgálatnál folyó eljárásokban, azonban az évi közel 5000 ügy kb. 50%-ában vannak gyermekek a bűncselekménnyel érintett családoknál, így ők nevesítés nélkül is, közvetve érintettek az ügyben.
A Csongrád megyei Szolgálat a gyermekkorú áldozatok pontos számát – az iktatórendszer hiányosságai miatt – számszerű pontossággal csak abban az esetben tudja kimutatni, ha 18 év alatti kérelmező személyesen jelenik meg. Tekintettel arra, hogy az iktatórendszerből kimutatható adatok nem tükrözik a tényleges adatokat, szükség volt a rendszeres adatszolgáltatás bevezetésére – 2012 januárjától havi rendszerességgel készít jelentést a Szolgálat „A gyermekvédelmi és hozzátartozók közötti erőszakkal kapcsolatos jelzőrendszer működésére vonatkozó statisztikai táblázatban” KIMISZ felé a Szolgálat látókörébe került kiskorúak számáról, a kiskorú veszélyeztetése miatt megtett jelzésekről, az emiatt kezdeményezett eljárásokról, valamint a hozzátartozók közötti erőszak miatt megtett jelzésekről.
A Fejér megyei Szolgálat igazgatójának álláspontja szerint a pontos adatszolgáltatást megnehezíti, hogy gyermekkorúak esetében a törvényes képviselők jellemzően telefonon keresztül kérnek tájékoztatást arról, hogy gyermekük – a sérelmére elkövetett bűncselekménnyel összefüggésben – jogosultja lehet-e áldozatsegítő támogatásnak. Ugyanakkor az iktatórendszer pedig nem teszi lehetővé az olyan speciális keresést, amelyből megállapítható lenne az, hogy a tájékoztatások eseteiben gyermekkorú volt-e az áldozat. Hasonló körülményekről számolt be a Heves és a Pest megyei Szolgálat is.
A Győr-Moson-Sopron megyei Szolgálat iktatórendszeréből nem lekérdezhető, hogy az összes áldozattá vált személy közül hány fő gyermekkorú. 2012 márciusától azonban manuálisan vezetik a statisztikát, így márciusban 7 gyermek, áprilisban 6 gyermek került a szolgálat látószögébe, akik közvetve vagy közvetlenül áldozattá váltak.
A Heves Megyei Szolgálat Áldozatsegítő Osztályánál megjelent gyermekkorúak számára vonatkozóan pontos statisztikai adatszolgáltatásra nincs lehetőség, ugyanis az elektronikus nyilvántartás adataiból az áldozatok életkori bontását nem lehet lekérdezni, valamint erre irányuló nyilvántartást a Szolgálat nem vezet.
A Komárom-Esztergom megyei Szolgálat vezetőjének tájékoztatása szerint 2011-ben összesen nyolcvanöt bűncselekménnyel – valamilyen formában – érintett gyermek került a Szolgálat látókörébe. Közülük hét gyermek szülője a volt párja által sérelmükre elkövetett tartás elmulasztása vétsége miatt fordult a Szolgálathoz. Harmincnégy olyan kiskorúval kerültek a Szolgálat munkatársai kapcsolatba, akik – legtöbben fül- és szemtanúként – családon belüli erőszak elszenvedői voltak, tíz gyermek pedig vagyon elleni bűncselekmény áldozatává vált. Kettő ügyfél esetében a Szolgálat jelzése nyomán a kiskorú édesapja ellen kiskorú veszélyeztetése miatt indult eljárás; egy néhány hónapos csecsemő és édesanyja pedig úgy vált bűncselekmény áldozatává, hogy egy ittas elkövető megtámadta a babakocsiját toló édesanyát. Tíz, a látókörükbe került kisgyermek az édesanyjával, otthonából menekült el az őket otthon ért agresszió miatt. Egy csecsemő szülei a gyermek sérelmére elkövetett foglalkozás körében elkövetett veszélyeztetés miatt szorultak támogatásukra és két kiskorú gyermek fizikai bántalmazása, illetve két kiskorú szexuális bántalmazása miatt is szükség volt az áldozatsegítési támogatások valamelyikére. Egy édesanya pedig arról számolt be, hogy általános iskolás gyermeke rossz társaságba keveredett és felmerült annak a gyanúja, hogy a tizenhárom éves fiú kábítószert árul.
Gyakran találkozik a Szolgálat olyan ügyekkel, ahol a kiskorú gyermeket nevelő szülő válik bűncselekmény áldozatává, és a szülő személyes irataival együtt a kiskorú gyermekek személyes iratait is eltulajdonítják ilyenkor a gyermekek iratainak pótlásában a szülőnek nyújtott érdekérvényesítés elősegítése szolgáltatás keretei között nyújtottak segítséget.
A kiskorúak elsősorban a szüleik által előterjesztett áldozatsegítési támogatás iránti kérelmek, illetve a szülőknek nyújtott tájékoztatások kapcsán kerülnek a Szolgálat látókörébe. A tavalyi évben kérelmet előterjesztő személyek (összesen 539 fő) közül mindösszesen 9 fő (1,6%) volt 14 és 18 éves életkor közötti. Gyermekkorú sértett a tavalyi évben nem terjesztett elő kérelmet.
A Nógrád megyei Szolgálatnál 2011-ben jelentek meg első ízben új áldozati csoportként 14 év alattiak. A Szolgálat vezetője szerint ez a TÁMOP 5.6.2 kiemelt projekt megvalósításának köszönhető, amelynek keretében bővült az áldozatsegítő támogatások köre, illetve a nap 24 órájában hívható telefonos diszpécser szolgálatot indítottak el.
A Somogy megyei Szolgálat beszámolója szerint az áldozatok életkori megoszlása tekintetében kisebb volumenű változás történt: a 25-49 éves korcsoport aránya csökkent, a 14 év alattiak aránya növekedett.
3.) A nem magyar anyanyelvű gyermekek számára biztosított áldozatsegítés
A Szolgálatok idegen nyelvet (angol, német, francia, olasz) beszélő ügyintézőik segítségével, szükség esetén a kormányhivatal más osztályainak munkatársai bevonásával látják el az áldozatsegítési feladataikat a nem magyar anyanyelvű gyermekeknél. Amennyiben nem rendelkeznek ilyen munkatárssal, akkor tolmácsról gondoskodnak. Jász-Nagykun-Szolnok megyei Szolgálat a gyakorlatban használható nyelvismerettel rendelkező munkatársakról nyilvántartást készített.
A Szolgálatok működésük megkezdése óta nem magyar anyanyelvű gyermekkel nem léptek kapcsolatba, csupán a Hajdú-Bihar megyei Szolgálat éves beszámolója tartalmazza, hogy a határon átnyúló szolgáltatás keretében a Szolgálat támogató hatósági feladatának ellátása érdekében szükségessé vált az Olaszországban alkalmazott kárenyhítési nyomtatványok szakszerű fordítása. A KIMISZ Áldozatsegítési Osztálya által – hazai és európai uniós jogszabályok alapján – kiadott állásfoglalás értelmében azonban nem volt arra lehetőség, hogy ennek költségeit a célelőirányzat terhére elszámolják. Az ügyfél anyagi helyzete miatt a fordítási költségeket nem tudta vállalni, így a kérelmet a Szolgálat nem tudta megküldeni az olasz hatóságnak.
4.) A gyermekek egyedi szükségleteihez igazodó szükségszerű áldozatsegítő intézkedések feltárása és biztosítása
A legtöbb Szolgálat a gyermek törvényes képviselőjén keresztül tárja fel a szükségszerű áldozatsegítő intézkedéseket. Valamennyi Szolgálat jelezte, hogy a feladat-és hatáskörüket meghatározó törvény nem rendelkezik speciális, kifejezetten a gyermekkorú áldozatok szükségleteihez igazodó intézkedésekről és támogatásokról.
Egyes Szolgálatok áldozatsegítő munkatársai (pl. Borsod-Abaúj-Zemplén megyében) a tényállás feltárásához miden esetben segítséget kérnek más jelzőrendszeri tagoktól (Gyvt. 17.§ (1) bekezdés)4, ugyanis az információk gyors átadása, a körülmények széles körű tisztázása az egyediséget és a célszerűséget segíti elő. Szükség esetén a civil szervezeteket (alapítványok, krízisotthonok) is bevonnak az eljárásba, és így egyeztetnek az intézkedések soron kívüli megtétele érdekében.
Budapest Főváros Igazságügyi Szolgálatának gyakorlata szerint a személyesen megjelenő törvényes képviselővel, gyámmal, illetve kiskorú ügyféllel az ügyintéző interjút folytat, amellyel a kiskorú áldozat szükségleteire koncentrálva különböző személyre szabott támogatási formák felajánlásával nyújt segítséget. A bűncselekménnyel közvetlenül érintett kiskorút az életkorának megfelelő mértékben vonják be az eljárásba, számára érthető nyelven tájékoztatják jogairól, az eljárás menetéről, véleményét szem előtt tartják. Az ismételt áldozattá válást (másodlagos viktimizáció) igyekeznek elkerülni, így az interjúnál a bűncselekmény részleteire nem térnek ki, azt a rendőrségi iratokból ismerik meg. Ha a megfelelő támogatási forma kiválasztásakor a bűncselekmény körülményeinek részletesebb feltárása szükséges a kiskorú érdekeinek védelmében az ügyintéző a törvényes képviselővel, szülővel, gyámmal folytatja tovább az interjút.
A Veszprém megyei Szolgálat a gyermekek egyedi szükségleteihez igazodó szükségszerű intézkedéseket a rendőrségtől és a családsegítő szolgálattól kapott információk alapján tárja fel. A feltárt információk birtokában a törvényes képviselővel telefonon felveszi a kapcsolatot, és részletes írásbeli tájékoztatást küld. Szükség esetén a Szolgálat a családsegítő szolgálatot megkeresi (pl. hideg élelem azonnali biztosítása céljából), illetve ha szükséges, a családsegítő szolgálatnál rendelő pszichológussal is felveszi a kapcsolatot.
5.) Személyi és tárgyi feltételek, módszerek és intézkedések 
A Bács-Kiskun megyei Szolgálat Áldozatsegítő Osztályán az áldozatsegítői feladatokat 1 fő osztályvezető (ügyintéző), 1 fő ügykezelő és 1 fő gazdasági ügykezelő személy látja el.
Baranya megyében az Áldozatsegítő Osztály 2010. január 1-jén minimális létszámmal dolgozott, 1 fő áldozatsegítő ügyintézővel – aki egyben az osztályvezetői feladatokat is ellátta – és 1 fő áldozatsegítő ügykezelővel. A Szolgálat beszámolója szerint 2011. június elejétől a humánerőforrás helyzete annyiban változott, hogy a Jogi Segítségnyújtó Osztály vezetője látta el az Áldozatsegítő Osztály vezetését is, a korábbi osztályvezető ettől az időponttól áldozatsegítő ügyintézőként dolgozott. Az ügykezelő időközben a pártfogás szakterületének ügykezelési és kézbesítési feladatait, valamint a gépjármű ügykezelésével kapcsolatos feladatait is ellátja.
Békés megyében az Áldozatsegítő Osztály osztályvezetői feladatait a Jogi Segítségnyújtó Osztály vezetője látja el, az áldozatsegítő ügyintézői feladatokat pedig az osztályvezető és a szakigazgatási szerv vezetője megosztva végzi. Munkájukat 1 fő irodai ügykezelő segíti. 
Borsod-Abaúj-Zemplén megyében az áldozatsegítői feladatokat egy fő ügyintéző és egy fő másik munkakörben is foglalkoztatott osztályvezető látja el. Áldozatsegítő Osztály vezetője egyben a Jogi Segítségnyújtó Osztály irányításáért is felel, vezetői valamint ügyintézői feladatokat is ellát mindkét területen. Az átszervezések következtében a munkafolyamatok átcsoportosításával további részmunkák (pl. a segély kifizetésével összefüggésben a pénzkezelési feladatok, postakönyv megírása) kerültek át az áldozatsegítő osztály feladatkörébe. A növekvő ügyszám mellett az alapfeladatok ellátása is egyre nehezen biztosítható.
Budapest Főváros Igazságügyi Szolgálatánál az áldozatsegítői tevékenységet 5 fő, a kárenyhítés támogatást országos hatáskörrel 2 fő látja el. Az áldozatsegítő eljárásba a Szolgálat elsősorban pszichológust von be, de kiskorúak sérelmére elkövetett bűncselekmények esetén – illetve, amennyiben az ügyben kiskorú is érintett a gyermekjóléti szolgálatokkal, családsegítő szolgálattal, az anyaotthonokkal, civil szervezetekkel is felveszi a kapcsolatot. Az áldozatsegítő támogatási eljárások során a Szolgálat kiemelt figyelmet fordít a bizalmas, nyugodt légkör megteremtésére. Az irodákban játékok, rajzeszközök találhatóak, annak érdekében, hogy a kiskorú gyermekek az interjú ideje alatt is jól érezzék magukat. A szülővel együtt érkező gyermekkel az ügykezelő munkatárs foglalkozik – a gyermek életkorának megfelelő játékokkal —‚amennyiben nem célszerű, hogy hallja a történtek újbóli felidézését, az esetleg fennálló veszélyhelyzet ismertetését.
A Szolgálat munkáját 2011. március 1-jétől klinikai szakpszichológus segítette, és hatékony támogatást nyújtott az áldozatoknak. A pszichikai segítség iránti igényt jelzi, hogy már két hétre előre előjegyzései voltak. Az év során 91 fő részére nyújtották ezt a szolgáltatást, egy-egy komolyabb traumát átélt áldozat akár 3-6 alkalommal is igénybe vehette a szolgáltatást.
Az áldozatsegítő osztály munkatársai napi szinten mintegy 15-45 személyes ügyfél és ugyanennyi telefonos megkeresés ügyében járnak el. 2006. évtől, az áldozatsegítő szolgálatok felállásától problémát okozott, hogy a Fővárosi és a Pest Megyei Áldozatsegítő Szolgálat egy helyen működött, a XI. kerületi Hauszmann Alajos utcában, de teljesen eltérő szakmai gyakorlattal és az ügyfélfogadás terén elfogadhatatlan különbséggel. Az Ást. 10. § (1) bekezdése értelmében az ügyfél tájékoztatásáért, az áldozat tájékoztatásáért és érdekérvényesítés elősegítéséért bármely áldozatsegítő szolgálathoz fordulhat, az áldozat azonnali pénzügyi segély, jogi segítségnyújtás és kárenyhítés iránti kérelmét bármely áldozatsegítő szolgálatnál előterjesztheti. A Pest megyei szolgálat ezt a szabályt folyamatosan figyelmen kívül hagyta, így az ügyintézők leterheltségében nagyfokú aránytalanság alakult ki. 
A leterhelés csökkentésében segítséget jelentett, hogy az év során hét gyakornok (jogi asszisztens, jogász, szociológus, és szociális munkás hallgatók) a Szolgálatnál töltötte szakmai gyakorlati idejét. Mindemellett több szakember hospitált az osztályon, pl. a Belügyminisztérium TÁMOP pályázattal foglalkozó munkatársa két hetet töltött a Szolgálatnál, február és május közötti időtartamban több alkalommal látogatást tett az osztályon a Fehér Gyűrű Közhasznú Egyesület pszichológusa. Az osztály ügyiratszáma és ügyfélforgalma változatlanul többszöröse más megyei szolgálatokénak. Az év első felében az ügyiratszámok alakulása nem állt arányban az ügyintézői létszámmal, a munkaterhekkel, az év második felétől azonban az üres státuszok betöltése révén a túlterheltség némileg csökkent. Az országos ügyfélforgalom 20%-át változatlanul a Szolgálat látja el.
A Csongrád megyei Szolgálat szoros kapcsolatban áll egy gyermek szakpszichiáterrel és egy pszichológussal, akik szükség esetén önkéntesen, anyagi térítés nélkül foglalkoznak a gyermekkel. A Szolgálat felkészült a gyermekek foglalkoztatására is, rajzoláshoz szükséges eszközök állnak rendelkezésre és a Szolgálat egyik munkatársa akkreditált képzésben elvégzett egy kétszáz órás élménypedagógiai tanfolyamot, amely kifejezetten a traumatizált gyermekek segítésére, gyógyítására helyezi a hangsúlyt.
Fejér megyében a Szolgálatnál ez idáig gyermekek kizárólag kisebb értékre elkövetett vagyon elleni bűncselekmények áldozataiként és törvényes képviselővel jelentek meg, így ezek az ügyek nem igényelték szakértő bevonását az eljárásba.
Heves megyében a Szolgálat vezetője és egy áldozatsegítő ügyintéző látja el az áldozatsegítői feladatokat. A KIMISZ által működtetett TÁMOP 5.6.2. projekt „Áldozatsegítési” alprojekt keretében jelenleg egy pszichológus és egy önkéntes koordinátor segíti a Szolgálat munkáját. Heves megyében 21 önkéntes végez áldozatsegítői feladatokat, akik az ingyenesen hívható áldozatsegítő vonal diszpécserei, vagy az Áldozatsegítő Osztály által kiközvetíthetőek, így a helyszínen tudnak tájékoztatást adni az áldozatoknak a támogatási formákról, segíthetik az áldozatok ügyintézését. 2011. augusztus 15. napja óta 29 esetben került sor önkéntes segítő igénybe vételére.
2006 óta egy esetben fordult elő, hogy gyermekkorú sérelmére nemi erkölcs elleni erőszak bűntette miatt nyújtott be állami kárenyhítés iránti kérelmet az áldozat törvényes képviselője. Az áldozat részére a Szolgálat pszichológusi segítségnyújtást biztosított.
Jász-Nagykun-Szolnok megyében két jogász végzettséggel rendelkező ügyintéző látja el a Szolgálat áldozatsegítői feladatait, általában szakértők bevonása nélkül. A Szolgálat eljárásaiban kiskorút személyen nem hallgatott meg a másodlagos viktimizáció elkerülése érdekében, másrészt mert munkatársaik nem rendelkeznek speciális szakképesítéssel, amely kompetensé tenné őket a bűncselekmény következtében traumatizálódott kiskorú meghallgatására.
A Komárom-Esztergom megyei Szolgálat igazgatójának véleménye szerint a gyermek életkorának, érettségi szintjének az eljárás lefolytatásakor – tekintettel arra, hogy a kommunikáció a törvényes képviselővel történik – kevésbé van jelentősége. Az egyes szolgáltatások biztosításakor azonban maximálisan figyelembe veszik a gyermek korából adódó speciális igényeket és szükségleteket, pl. azonnali pénzügyi segély biztosítása egy csecsemő ellátáshoz nélkülözhetetlen gyógyászattal, illetve élelmezéssel kapcsolatos kiadásokra, gyermekpszichológussal történő kapcsolatfelvétel, nevelési tanácsadóval történő kapcsolatfelvétel, eltulajdonított diákigazolvány pótlásában történő közreműködés.
Az áldozatok másodlagos viktimizációjának elkerülése érdekében a Szolgálat munkatársai az áldozatsegítési eljárásban a gyermekeket személyesen nem hallgatják meg. Az eljáráskor a törvényes képviselő nyilatkozatait, a gyermeket érintő esetleges szakértői véleményeket, illetve esetlegesen a gyermek nyomozási bíró általi meghallgatását rögzítő jegyzőkönyvet alapul véve tárják fel a tényállást és az áldozat szükségleteit. A Szolgálat ügyfélfogadásán gyermekkel megjelenő szülők esetében az ügyintézés zavartalanságának biztosítása érdekében, a gyermek érdekeit szem előtt tartva az erre kijelölt munkatárs az ügyfélfogadás helyszínéül szolgáló irodától elkülönült helyiségben felügyeli a kiskorúakat. 
Nógrád megyében a gyermek egyedi szükségleteihez igazodó áldozatsegítő intézkedéseket a gyermekjóléti szolgálattal, illetve a rendőrséggel együttműködve pszichológus és az általa szervezett esetmegbeszélő csoport tárja fel. A pszichológus szakembert már az ügyfélfogadáson bevonják az áldozatsegítés folyamatába.
Az eljárásban a Szolgálat munkatársa, egy-egy társhatóság szakembere, valamint a pszichológus vesz részt. A Szolgálatnál a TÁMOP 5.6.2 projekt jóvoltából a gyermekek meghallgatásához egy a hivatali helyiségtől elkülönített szoba áll rendelkezésre, amelyet a pszichológus kifejezetten a gyermekek igényeihez alakított ki. A Szolgálat a gyermekek számára a megnyugtatást és biztonságérzetet növelő környezetet biztosít, ahol rajzeszközöket, bábokat, illetve az életkoruknak megfelelő eszközöket vehetnek igénybe.
A Pest megyei Szolgálatnál az áldozatsegítői tevékenységet egy fő ügyintéző látja el, saját adminisztrátor nélkül. A gyermekkorúak meghallgatásának nincs külön gyakorlata. Viszont a kollégák önszorgalomból pl.. foglalkoztató füzetet, rajzeszközöket adtak a szülőkkel várakozó kisgyermeknek lefoglalásukra.
Somogy megyében két hivatali alkalmazott vesz részt az áldozatsegítési eljárásban; egy ügyben egy ügyintéző jár el. A gyermekbarát intézkedésként utalt a Szolgálat vezetője arra, hogy a munkaköri leírásában rögzítetten egy munkatársának a feladata a gyermekek foglalkoztatása arra az időre, míg a szülővel az interjút lefolytatják, a kérelmét felveszik. Mindehhez gyermekasztal székkel, rajzeszközök és kifestők állnak a rendelkezésre. 
Szakértőt az eljárásba nem vonnak be, ugyanis a Szolgálat nem rendelkezik pszichológus végzettségű munkatárssal, külső szakember bevonására pedig anyagi eszközök hiányában nincs lehetőség. Az érdekérvényesítés áldozatsegítő szolgáltatás és az állami ellátórendszer keretein belül gyermekpszichiátriai gondozó, családsegítő pszichológus munkatársat vonnak be a pszichés segítségnyújtásba, előzetes időpont egyeztetést követően.
A Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei Szolgálat egy ügyintézőből és egy osztályvezetőből áll, aki egyidejűleg a Jogi Segítségnyújtó Osztályt is vezeti, mindketten jogász végzettségűek. A Szolgálatnak szükség esetén lehetősége van pszichológus-szakértő igénybe vételére.
A Szolgálat eddigi fennállása során még nem volt szükség arra, hogy a gyermekek egyedi szükségleteihez igazodó intézkedést tegyenek. Amennyiben a gyermek veszélyeztetettségére vonatkozóan adat, körülmény merül fel, jelzéssel élnek a gyermekjóléti szolgálat vagy a gyámhivatal felé.
Tolna megyében a Szolgálat Jogi Segítségnyújtó Osztályán és Áldozatsegítő Osztályán is 2-2 fő ügyintéző dolgozik. Külső szakértőt eddig még nem kellett bevonni az ügyintézésbe. Az Áldozatsegítő Osztály vezetője szociális munkás diplomával rendelkezik, gyermek- és ifjúságvédelmi szakirányt végzett, ezenkívül a szociális szakvizsgát is letette. Korábban 10 évig dolgozott Szekszárd Megyei Jogú Város Önkormányzat Családsegítő Központjában. A Szolgálat munkatársainak eddigi munkája során kifejezetten „gyermekbarát” eszközöket, módszereket nem kellett alkalmazni, mert az ügyek jellege ezt nem kívánta meg.
Vas megyében a Szolgálat munkáját egy fő látja el, aki gyermekkorú áldozatnál a tényállás feltárásához szükséges esetben segítséget kér a jelzőrendszeri tagoktól. Egyes gyermekjóléti és családsegítő szolgálatoknál működő pszichológusok segítséget nyújtanak. Ezen túl gyermekjátékok segítségével oldják a gyermekeket közérzetét és teszik barátságosabbá a légkört.
Veszprém megyében a gyermekekkel kapcsolatos áldozatsegítő eljárásokban három jogász ügyintéző vesz részt. Szükség esetén pszichológust, közlekedés baleseti tanácsadót, ügyvédet vonnak be az eljárásba. A Szolgálat az ügyintézés ideje alatt gyermekbarát szolgáltatásokat nyújt pl. a gyermek részére kis játszósarkot alakítottak ki.
Zala megyében a Szolgálatnál jelenleg 1 fő áldozatsegítő dolgozik. A jogi segítségnyújtó osztályon munkatársai is részt vesznek minden áldozatsegítő képzésen, mert a helyettesítés így biztosítható.
6.) Az áldozatsegítő szolgálat tájékoztatási kötelezettségének teljesítése
Valamennyi megye áldozatsegítő Szolgálatnál a gyermekkorúakat érintő tájékoztatás a törvényes képviselő felé történik, amennyiben a gyermekkorú is jelen van és bevonható a tájékoztatásba, akkor az mindkét fél irányába történik, olyan formában és tartalommal, hogy azt a korának megfelelően a gyermekkorú is megérthesse. A Szolgálatok, ha munkájukban kiskorú veszélyeztetéséről szereznek tudomást, haladéktalanul jelzik azt a kiskorú tényleges tartózkodási helye szerint illetékes gyermekjóléti szolgálatnak, a veszélyeztetett kiskorú adatainak, valamint a veszélyeztetettség észlelési körülményeinek megjelölésével. A jelzéssel egyidejűleg a Szolgálat megkeresi az illetékes gyámhatóságot és a jegyzőt is5. Külön kiemelendő a Bács-Kiskun megyei és a Csongrád megyei Szolgálat, ugyanis munkatársaik gyermekkorúak esetében 2012 januárjától havi rendszerességgel készítenek jelentést a KIMISZ áldozatsegítő szakreferense részére a „gyermekvédelmi és hozzátartozók közötti erőszakkal kapcsolatos jelzőrendszer működésére vonatkozó statisztikai táblázat” alkalmazásával. A jelentésben a Szolgálatok látókörébe került kiskorú veszélyeztetése, kiskorú súlyos veszélyeztetése miatt kezdeményezett gyámhatósági eljárások, hozzátartozók közötti erőszak miatt tett jelzéseket emelik ki.
7.) A Szolgálat nyomon követési tevékenysége  
Bács-Kiskun, Békés, Csongrád, Győr-Sopron-Moson, Hajdú-Bihar, Nógrád és Somogy megyében a Szolgálatoknak nem áll módjában nyomon követni az áldozattá vált kiskorúak életkörülményeit
Baranya megyében ez egyes intézkedések után, amennyiben problémát észlelnek a Szolgálat munkatársai, jelzést tesznek az illetékes gyermekjóléti szolgálat, illetve gyámhatóság felé. Majd e szervek írásbeli visszajelzései alapján követik nyomon az áldozattá vált gyermekkorúak életkörülményeit. 
Borsod-Abaúj-Zemplén megyében a jelzőrendszeren belül megtett intézkedésekről a Szolgálat visszajelzést kér a társhatóságoktól. A civil szervezetek, alapítványok a Szolgálat munkatársainak tapasztalata szerint akkor jeleznek vissza, ha esetlegesen újabb segítségnyújtás biztosítása válik szükségessé, ez azonban jellemezően már a gyermekkorú hozzátartozója érdekkörében merül fel (pl. jogi segítség kérése házasság felbontása iránti per megindításához). A rendőrkapitányságok szinte minden esetben jelzéssel élnek az eljárás eredményéről, a jelzőrendszer egyéb tagjai kevés kivétellel szintén értesítést küldenek a megtett intézkedésekről.
A fővárosban a fővárosi, illetve megyei szinten működő igazságügyi szolgálatok az áldozattá vált gyermekek életkörülményeit oly módon követik nyomon, hogy az illetékes kerületi gyermekjóléti szolgálattal felveszi a kapcsolatot és érdeklődik az esetleges veszélyeztetettség körülményeiről, valamint az általuk nyújtott vagy nyújtható támogatási formákról, lehetőségekről.
Az Áldozatsegítő Osztály viszonylag ritkán él az Ást. 43. (2) bekezdésében meghatározott jelzési kötelezettségével, mivel mire a kiskorú áldozat eljut hozzájuk addigra általában már megtörtént a jelzés, illetve már korábban kapcsolatba kerültek a gyermekjóléti szolgálattal vagy a gyámhatósággal. Ennek tényére mindig rákérdeznek a Szolgálat munkatársai. Kiemelt feladatnak tartják a családon belüli bántalmazások során kialakult élethelyzetek megoldását, a bántalmazottak elhelyezését, új életükhöz való segítségnyújtást. Ennek körében rendszeresen segítenek a családok elhelyezésében, a törvényi feltételek megléte esetén a távoltartás kezdeményezésében, a gyermekek új tartózkodási helyén az óvodai, iskolai felvételi ügyintézésében. Amennyiben a vagyon elleni bűncselekmény esetében kiskorúak is érintettek és észlelik a család súlyos anyagi helyzetét, felveszik a kapcsolatot az önkormányzattal (szociális, gyermekvédelmi osztállyal, gyermekjóléti szolgálattal) és a segítségüket kérik. Egy ügyben közel három évig segítették az ügyfelet – akinek két kiskorú gyermeke is érintett volt – a bűncselekmény következményeinek rendezésében, személyes problémáinak megoldásában.
Egy másik ügyben, kiskorú veszélyeztetése miatt folyó eljárás gyermekkorú sértettjének, nem csak a pszichológusi segítséget biztosította a Szolgálat, hanem az iskolai magatartászavar miatt valamennyi érintett részvételével zajló esetmegbeszélésen is képviselték a gyermek érdekeit. A Szolgálat jogi tanácsaival az életminőséget befolyásoló kérdésekben is segíthet. Egy özvegyemberrel elsődlegesen lakásbetörés miatt kerültek kapcsolatba, és kiderült, hogy az illető nem tudott arról, hogy milyen támogatásra lenne jogosult, így addig egyáltalán nem igényelt sem özvegyi nyugdíjat, sem árvaellátást a háztartásában nevelt gyermek után.
Egy kiskorú sértett édesanyjának segített a Szolgálat olyan munkahelyet találni, amely mellett több szabadidővel rendelkezik (a gyermekével együtt töltött hasznos idő növekszik), és így gyermekét el tudja kísérni a pszichológusi kezelésekre.
Fejér megyei Szolgálat vezetőjének véleménye szerint az áldozattá vált gyermekek életkörülményeinek nyomon követése a társhatóságokkal való kapcsolattartás révén indokolt lehet, mivel, kiújulhatnak azok az okok, amelyek korábban a jelzést indokolták, illetve újabb okok is felmerülhetnek.
Heves megyében a Szolgálathoz forduló gyermek veszélyeztetésekor a jelzőrendszer részeként az illetékes gyámhivatalnak, továbbá gyermekjóléti szolgálatnak élnek jelzéssel. A gyámhivataltól és a gyermekjóléti szolgálattól minden esetben kérünk visszajelzést a megtett intézkedésekről
Jász-Nagykun-Szolnok megyében a jelzőrendszeren belül megtett intézkedésről a Szolgálat visszajelzést kér a társhatóságoktól. A visszajelzést a társhatóságok nem minden esetben teljesítik. Hozzátartozók közötti erőszak, illetve kiskorú veszélyeztetésének jelzésekor a megkeresett szervek visszajelzési és tájékoztatási kötelezettségüket teljesítik, a Szolgálat tudomást szerez arról, hogy a kiskorú helyzete megnyugtatóan rendeződött-e. Az áldozatsegítő támogatások biztosításakor azonban az áldozatok életkörülményeinek hosszabbtávú alakulásáról a Szolgálat információkkal nem rendelkezik. 
A Komárom-Esztergom megyei Szolgálat vezetője utalt arra, hogy bizonyos esetekben a pénzbeli támogatásban részesített áldozat a támogatás visszatérítésére kötelezett, így ezekben az ügyekben Szolgálatnak kötelessége nyomon követni a büntetőeljárások kimenetelét. Ezen kötelezettség teljesítésekor tudomásukra juthat olyan információ, mely a bűncselekménnyel érintett gyermeket is érintheti. Azokban az esetekben, amikor a gyermekjóléti szolgálat felé éltek jelzéssel kiskorú veszélyeztetésének észlelése miatt, az esetek egy részében az érintett családgondozó visszajelzést ad a családot érintő esetleges változásokról. Sok esetben a törvényes képviselő visszacsatolása alapján rendelkeznek információval a gyermekeket érintő további kérdésekről. Sajnos többször előfordult, hogy a Szolgálat munkatársai a tanúként történő idézésükből értesültek arról, hogy a korábbi jelzésük nyomán végül büntetőeljárás indult valamely kiskorú sérelmére elkövetett bűncselekmény miatt.
Pest megyében az áldozatsegítő szolgálat eleget tesz az együttműködési, jelzési kötelezettségének – az eset súlyától függően – a gyermekjóléti szolgálat, a gyámhivatal, ill. a jegyző felé. Írásban, levél útján, de párhuzamosan telefonon is szoktak jelzéssel élni, kérve a visszajelzést is, ez úton próbálják nyomon követni a gyermek sorsát. Többnyire rövid, írásos visszajelzést kapnak a Szolgálat munkatársai a jelzőrendszer tagjaitól, néha telefonon is.
Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében amennyiben a Szolgálat jelzéssel élt, a gyermekjóléti szolgálat vagy a gyámhivatal visszajelez a megtett intézkedésről, így nyomon követik a gyerekek életkörülményeit. Egyéb esetekben erre nincs mód és lehetőség, pl. személyesen kimenni a családhoz, mivel a Szolgálat nagyon minimális létszámmal dolgozik.
A Tolna megyei Szolgálat gyermekvédelmi jelzőrendszer tagjaként szükség esetén azonnal eleget tesz jelzési kötelezettségének az illetékes gyermekjóléti szolgálát, gyámhatóság, illetve a rendőrség irányába. Az áldozattá vált gyermekek, fiatalkorúak életkörülményeit az egyes intézkedések megtétele után is nyomon követik, rendszerint a családsegítő- és gyermekjóléti szolgálatok közreműködésével.
Vas megyében a jelzőrendszeren belül megtett intézkedésekről a Szolgálat visszajelzést kér a társhatóságoktól, amelyekre eseti jelleggel kerül sor. A rendőrkapitányságok szinte minden esetben jelzéssel élnek az eljárás eredményéről.
Veszprém megyében a szolgálat a családsegítő szolgálattól kapott információkból, egyes esetekben pedig a rendőrségtől kapott tájékoztatásból követi nyomon az áldozattá vált gyermekek életkörülményeit.
8.) A Szolgálat együttműködése és kapcsolattartása az Ást. 43. §-ában meghatározott szervekkel6
Valamennyi Szolgálat az áldozatsegítői tevékenységet akadályozó tényezőként ítélte meg az okmányirodáknak a költségmentességre vonatkozó eltérő gyakorlatát. 
A Bács-Kiskun megyei Szolgálat Áldozatsegítő Osztálya és a Bács-Kiskun Megyei Rendőr-főkapitányság Bűnmegelőzési Osztálya a jogszabályokban meghatározott feladatok végrehajtása érdekében 2011-ben több alkalommal is személyes találkozáson informálták egymást. Az egyeztetések gördülékenyebbé tették a rendőrségi igazolások kiállítását, valamint az eljárások befejezéséről, eredményéről szóló tájékoztatások megküldése is rendszeressé vált. A Szolgálat együttműködési megállapodást kötött megyei polgárőr szövetséggel. Szoros kapcsolatot ápolnak a megyei kisebbségi önkormányzattal, egymás rendezvényein kölcsönösen részt vesznek.
A 2008-tól jól bevált gyakorlatként tartják számon a Jogi Segítségnyújtó Szolgálat kihelyezett – minden hónap utolsó péntekén Kalocsán és Kunszentmiklóson tartott – ügyfélfogadását; a Jogi Segítségnyújtó Szolgálat munkatársai ugyanis tájékoztatják a megjelenő áldozatokat, kérelmeiket pedig továbbítják a Szolgálat felé.
Baranya megyei Szolgálat munkatársai a társszervekkel az együttműködést általában telefonon valósítják meg, a nyomozó hatósággal napi kapcsolatban vannak. Ezenkívül évente egy-két alkalommal írásbeli tájékoztatást adnak, valamint kölcsönösen részt vesznek évente pár alkalommal egymás szakmai megbeszélésein, rendezvényein.
Az illetékes gyermekjóléti szolgálatokkal, továbbá a gyámhatóságokkal, illetve a városi gyámhivatalokkal való munkakapcsolatot kiegyensúlyozottnak tartják. Az eredményesebb együttműködés érdekében a Szolgálat jelezte a megyében módszertani feladatokat is ellátó gyermekjóléti szolgálat felé, hogy a hatékonyabb információáramlás, kommunikáció érdekében a formális írásbeli visszajelzések mellett fontos lenne a közvetlenebb és gyorsabb telefonon keresztüli személyes kapcsolattartás. A gyermekjóléti szolgálat vezetője a javaslatot elfogadta és a jelzőrendszeri tagok 2012. évi közös szakmai értekezletén azt a gyermekjóléti szolgálatok szakmai vezetőinek feladatává is tette.
A Szolgálat intézményközi együttműködés keretében folyamatos kapcsolatot tart a Pécsi Ügyvédi Kamarával, a mohácsi és a szigetvári kisebbségi önkormányzattal, a Szent Márton Caritas Alapítvánnyal, az Egyenlő Bánásmód Hatóság megyei referensével, továbbá az ügyészséggel, a bírósággal, a városi gyámhivatalokkal.
A Békés megyei Szolgálat vezetője az Áldozatsegítő Osztály kapcsolatát példaértékűnek tartja a megyében működő családsegítő szolgálatokkal, amelyek számos esetben közreműködtek a bűncselekmények áldozatává vált személyeknek az áldozatsegítő szolgáltatások igénybevételében, pl. segítséget nyújtottak a kérelem-nyomtatványok kitöltésében és annak a Szolgálathoz történő eljuttatásában. Az együttműködés keretében az idősebb, a Szolgálattól távol élő áldozatoknak is segítséget tudtak nyújtani. 
Az erőszakos bűncselekmények áldozatai – az előző évekhez hasonlóan – számos esetben vették igénybe a Békéscsabán működő Pszichológiai Tanácsadó segítségét a Szolgálat közreműködésével.
A Békés Megyei Rendőr-főkapitányság Bűnmegelőzési Osztályával évek óta hatékonyan együttműködik a Szolgálat. Eredményesség szempontjából előrelépésként értékelendő, hogy a Szolgálat munkatársa hetente két alkalommal személyesen találkozik a Bűnmegelőzési Osztály vezetőjével, ahol a rendőrség nyilvántartási rendszerére támaszkodva átbeszélik a legutóbbi találkozásuk óta a megyében elkövetett bűncselekményeket. Az áldozatsegítő ügyintéző által javasolt ügyekben az osztályvezető – adatvédelemi okokból – kapcsolatba lép a bűncselekményt szenvedett féllel és tájékoztatja az áldozatsegítés lehetőségéről. Súlyosabb bűncselekmények – pl. emberölés – esetén a Bűnügyi Osztály a bűncselekmény elkövetését követő 24 - 48 órán belül igazolást küld telefax útján az elkövetett bűncselekményről. Ugyanakkor az is előfordult, hogy a rendőrség részéről az áldozatsegítő szolgáltatásokról történő tájékoztatás nem időben vagy egyáltalán nem történik meg, és ezáltal az áldozatok nem férnek hozzá az áldozatsegítő szolgáltatásokhoz vagy nem időben tudják igénybe venni az áldozatsegítő szolgáltatásokat.
A Borsod-Abaúj-Zemplén megyei Szolgálat működésének kezdeteitől törekedett arra, hogy lehetőség szerint személyesen felkeresse a feladatai ellátásánál jelentőséggel bíró intézmények vezetőit, és tájékoztassa az intézmények dolgozóit annak érdekében, hogy minél szélesebb körben ismertté váljon az áldozatsegítő tevékenység. Jelenleg a kapacitás hiány miatt írásban valósul meg a kapcsolattartás, a változásokról postai úton (e-mailen) értesítik a társszerveket.
Budapest Igazságügyi Szolgálatának kapcsolata a megyei áldozatsegítőkkel korábban kiváló volt, azonban a szervezeti átállás, illetve a regionális esetmegbeszélések szünetelése miatt az együttműködés lazult, ez leginkább a kárenyhítési kérelmek számának csökkenésében fedezhető fel. A kapcsolatot a nyomozó hatóságokkal, és a különböző önkormányzati és egyéb intézményekkel, civil szervezetekkel folyamatosan fenntartják és a lehetőség szerint szélesítik a kölcsönös együttműködést. Néhány kerületi kapitányságon gyakorivá vált az igazolások késedelmes kiállítása, ezért vezetőiket személyesen kereste meg a Szolgálat vezetője a gondok orvoslása érdekében.
A Csongrád megyei Szolgálat napi kapcsolatban áll a Csongrád Megyei Rendőr-főkapitánysághoz tartozó rendőrkapitányságokkal, rendőrőrsökkel. A Szolgálat hatékonyan együttműködik a karitatív civil és egyházi intézményekkel, a gyermekvédelmi jelzőrendszer tagjaival. Sikeresen pályáztak TÁMOP program keretében „Csongrád megyei összefogás az áldozattá válás megelőzése és az áldozatsegítés érdekében” címmel, a konzorciumi partnerek: Csongrád Megyei Rendőr-főkapitányság; Személy-, Vagyonvédelmi és Magánnyomozói Szakmai Kamara Csongrád Megyei Szervezete. Együttműködő szervezetek: Szeged-Csanádi Egyházmegye; Csongrádi Református Egyházmegye; Szegedi Tudományegyetem; Lakótelepi Emberek Érdekképviseleti Társulása Egyesület.
A Fejér megyei Szolgálat munkatársai 2011-ben több alkalommal is részt vettek a Gyermekjóléti Szolgálat által szervezett szakmai rendezvényeken. Az Áldozatsegítő Osztály több település – Pázmánd, Sárkeresztúr, Söréd, Dég, Perkáta – vezetőjének is felajánlotta a lakossági fórumon történő megjelenés lehetőségét, ahol a települések vezetőinek nyújtottak tájékoztatást, illetve postai úton tájékoztatókat is küldtek az Áldozatsegítő Osztály tevékenységéről, azonban csak Pázmánd Község meghívására vehettek részt ilyen rendezvényen.
Az Áldozatsegítő Osztály mindkét munkatársa részt vett a Kriminológiai Intézet által Székesfehérváron szervezett lakossági fórumon. 
A szakmai rendezvények sorából kiemelkedik a Kodolányi János Főiskola Szociális Tanulmányok Tanszékének meghívása a Szabadegyetem rendezvényre, ahol a Szolgálat munkatársa az áldozatsegítés kialakulásáról, a jogszabályi háttérről, valamint a nyújtható támogatásokról és szolgáltatásokról tartott előadást.
A Hajdú-Bihar megyei Szolgálat társszervekkel való együttműködésének főiránya a rendőrség, leginkább telefonos úton keresi egymást a két szerv. A 2011. évi tájékoztató anyagok elkészítésének elmaradása miatt a tárgyévben nem került sor az áldozatvédelmi referensekkel közös értekezletre
Az Ást. szerinti igazolás kiadásával kapcsolatban a Szolgálat igazgatója örvendetesnek tartja, hogy az esetek mintegy kétharmadában az ügyfelek magukkal hozzák az igazolást, amely lehetővé teszi a gyorsabb ügyintézést. A Szolgálat által hivatalból megkért igazolásoknál azonban – ugyan arányaiban elenyésző számban – még mindig előfordul, hogy a kiállító hatóság határidőt mulaszt. A komolyabb határidőcsúszásoknál alkalmazott sürgető levelek az esetek többségénél viszont gyors eredményt hoztak.
A korábbi évekhez hasonlóan Debrecen, Berettyóújfalu és a Hajdúböszörményi Gyermekjóléti Szolgálatától érkezett meghívás a Szolgálathoz a gyermekvédelemhez kapcsolódó jelzőrendszer működésével kapcsolatos értekezletekre, de a munkahelyi és egyéb elfoglaltságok miatt nem vettek részt ezeken. A hajdúböszörményi Gyermekjóléti Szolgálattal, a helyi rendőrkapitánysággal, családsegítő központtal és városi gyámhivatallal a Szolgálat kezdeményezésére közös esetmegbeszélésen tartottak egy családon belüli erőszakkal kapcsolatos ügyben. Ezen kívül még egy ügyben élt jelzéssel a Szolgálat kiskorú veszélyeztetettsége miatt, amely alapján gyámhatósági intézkedés történt.
A helyi önkormányzatoknál működő családsegítő szolgálatok a tárgyévben is több esetben nyújtottak segítséget olyan ügyfelek számára, akik többnyire egészségi vagy anyagi okok miatt nem tudták vállalni a személyes megjelentést az osztályunknál.
A Szolgálatot is érintő TÁMOP 5.6.2. kiemelt projekt keretében szakmai felkészítő konferenciákat rendeztek, amelyeken a Szolgálat munkatársai pénzügyi okok miatt nem tudtak részt venni. Február végén egyelőre próbaüzemben beindult a 24 órás diszpécserszolgálat, majd augusztus közepétől az önkéntes segítők is rendelkezésre állnak.
Heves megyében a 2011-ben a Szolgálat a tevékenysége megismertetése érdekében továbbra is fokozott propaganda tevékenységet folytatott – a helyi lapnak (Egri Magazin) adott interjút, az Egri Városi Televízió Fogadóóra című műsorában bemutatták a Szolgálat tevékenységét és a TÁMOP 5.6.2. program keretében bevezetett új szolgáltatásokat. Az egri Városi Televízió folyamatosan sugározza a képhírben a Jogi Segítségnyújtó és az Áldozatsegítő Szolgálat szolgáltatásairól való tájékoztatást, valamint a Szolgálat elérhetőségét.
A rendőrkapitányságokkal, a bíróságokkal, az ügyészségekkel, egyéb hatóságokkal, helyi és kistérségi önkormányzatokkal, civil szervezetekkel (p1: Fehér Gyűrű Közhasznú Egyesület) a Szolgálat igazgatója szerint jó a kapcsolat. A Szolgálat munkatársai a kapcsolatot az igazolás kiadása tárgyában a rendőrkapitányságok bűnügyi osztályvezetőivel tartják. Az igazolások kiadása a kezdeti nehézségek után ma már akadálymentesen működik.7 A tavalyi évben többször sikeresen együttműködött a Szolgálat a Katolikus Karitasz Egri Szervezetével. Heves megyében két civil áldozatvédelmi iroda is működik, mindkettő a Fehér Gyűrű Közhasznú Egyesület irodájaként Gyöngyösön és Hatvanban.
A Jász-Nagykun-Szolnok megyei Szolgálat igazgatója arról tájékoztatott, hogy hatékony és jó kapcsolatot ápolnak a társintézményekkel és szervekkel. Az eredményes segítségnyújtás érdekében együttműködési megállapodást kötöttek a helyi krízisközpont és családok átmeneti otthonával, amelynek keretében mindkét szerv kölcsönösen kiemelt figyelmet fordít a látókörébe került kiskorúakra. A Szolgálat szintén eredményesen együttműködik a Máltai Szeretetszolgálat helyei szervezetével, amely számos esetben élelmiszercsomaggal, ruhaneművel, átmeneti elhelyezés biztosításával segítette az áldozatokat.
A Szolgálat tapasztalata szerint a jelzőrendszer nem minden tagja ismeri a Szolgálat nyújtotta támogatásokat. Sajnálatos tényként emelte ki az igazgató levelében, hogy a Szolgálat működésének megkezdése óta elenyésző számban érkezett jelzés háziorvostól, gyermekorvostól, vagy a védőnői szolgálattól, oktatási intézményektől. Ez a hiányosság az igazgató szerint az információhiányból fakad, amelyet a Szolgálat tevékenységének szakmai fórumokon történő ismertetésével igyekszik orvosolni. 
Ennek a problémának a jelentőségét válaszlevelében a Komárom-Esztergom megyei Szolgálat igazgatója is kiemelte. Az igazgató arról is tájékoztatott, hogy a Komárom-Esztergom Megyei Rendőr-főkapitányság kialakított egy jól felszerelt, a jelenlegi előírásoknak megfelelő gyermekbarát meghallgató szobát. A nyomozó hatóság tapasztalatai szerint a szoba évek óta kihasználatlan, a nyomozási bíró nem élt annak használatának lehetőségével. A Szolgálat vezetője feltétlenül szükségét érzi a bírák és a nyomozók gyermekbarát igazságszolgáltatás jegyében történő képzésének. Az ügyfelek részéről többször találkoztak olyan panasszal, amely a rendőrség munkatársainak nem megfelelő hozzáállása miatt fogalmazódott meg az érintettekben. Gyakran előfordul, hogy a nyomozó hatóság munkatársai téves tájékoztatást nyújtanak a távoltartás lehetőségeiről. Volt rá példa, hogy az ügyfél nevében a Szolgálat munkatársa által fogalmazott ideiglenes megelőző távoltartási kérelmet nem fogadták be a kérelmezőtől, arra hivatkozással, hogy az nem megfelelő. Ugyanebben az ügyben az átfogalmazott kérelemre két nap múlva végül a bíróság rendelt el megelőző távoltartást a jogszabályban megengedett maximális időtartamra. 
Gyakori eset az is, hogy a hozzátartozók közötti erőszakos cselekmények – akár gyermekbántalmazás – miatt is csak a Szolgálat közreműködésével tud a sértett feljelentést tenni, mert a rendőrkapitányságtól a hasonló problémákkal a gyámhatósághoz vagy a családsegítő szolgálathoz irányítják őket. 
A Szolgálat továbbra is problémaként értékeli, hogy bár a jelenség tabu-jellege az elmúlt években enyhülni látszik, más jelzőrendszeri tagokhoz hasonlóan továbbra is csak későn vagy egyáltalán nem értesülnek a sokak által magánügynek tekintett családon belüli problémákról. Az érintettek gyakorta már csak a legsúlyosabb helyzetben fordulnak segítségért, a bántalmazottak környezetében uralkodó közöny miatt, pedig sokszor esélytelen, hogy a látókörükbe kerüljenek olyan gyermekek, akik segítségre szorulnak.
A Nógrád megyei Szolgálat a megyei rendőr-főkapitánysággal és a városi kapitányságokkal korábban megkötött együttműködési megállapodásait 2011-ben felülvizsgálta, és helyenként új megállapodásokat kötöttek. A rendőrséggel az együttműködést az általános tájékoztatás, a feljelentést tevők egyedi tájékoztatása és a Szolgálathoz való irányítása, a bűnügyi igazolások kiállítása és törvényes határidőben történő rendelkezésre bocsátása, valamint a konkrét ügyekhez kapcsolódó esetmegbeszélések jelentik.
A Szolgálat 2011-ben is ún. „minitájékoztatókat” bocsátott a kapitányságok rendelkezésére, amely a Szolgálat pontos elérhetőségét, az ügyintézők nevét, valamint a szolgáltatások felsorolását tartalmazza. A tájékoztató sokszorosítható, elfér a zsebben, így a bűncselekmény helyszínére kiérkező rendőr, és a kapitányság épületében a panaszt rögzítő kolléga is átadhatja a feljelentő/áldozat részére. A kölcsönös bizalom és az akadálymentes kommunikáció érdekében a kapitányságok és a Szolgálat munkatársai sort kerítenek a vezetők személyes találkozóira, ahol a személyi állomány változásairól, jogszabályi és eljárásbeli változásokról tájékoztatják egymást. Több egyedi esetben tartottak megbeszélést az ügygazdák a büntetőeljárás és az áldozatsegítő eljárás eredményessége érdekében.
Közös pályázatot nyújtott be a Szolgálat az „Áldozattá válás megelőzése, az áldozatsegítés” elnevezésű projekt megvalósítására a megyei rendőr-főkapitánysággal és az OR-TISZK Nonprofit Kft.-vel, Salgótarján Megyei Jogú Város Önkormányzatával konzorciumi partnerségben, a megyei polgárőr szervezettel, illetve Alsópetény Ifjúságáért, Értékmegőrzéséért és Fejlődéséért Alapítvánnyal együttműködő partnerként. Több településen civil kezdeményezésre bűnmegelőző fórumokon vettek részt a Szolgálat munkatársai (pl. Somoskőújfalun).
A Szolgálat vezetője beszámolójában kitért arra is, hogy az Ást. gyors rendőrségi intézkedést ír elő, amelyet azonban a büntetőeljárás sajátosságai miatt nehéz teljesíteni. A megyei rendőrkapitányságokkal kialakított gyakorlatuk szerint, amennyiben az igazolás határidőre történő megküldése akadályba ütközik (pl. a nyomozást még nem rendelték el, az ügyintéző szabadságon van), haladéktalanul tájékoztatják a Szolgálatot. A Szolgálat munkáját nagymértékben megnehezíti, hogy 2010-től már nem a bűnmegelőzési főelőadók/áldozatvédelmi referensek teljesítik a megkereséseiket, hanem minden ügyben az eljáró nyomozó állítja ki az igazolást. Véleményük szerint célszerű lenne az áldozatsegítő megkereséseket egy kézben összpontosítani, és azok kezelésére kapitányságonként egy személyt kijelölni.
Az áldozatsegítő munkatársak tapasztalatai szerint a rendőrség a jogszabályi kötelezettségein túl is segítséget nyújt pl.; telefonon megkeresik a Szolgálatot a bűncselekmény helyszínéről és tájékoztatást kérnek a legközelebbi ügyfélfogadás időpontjáról, a kérelemhez csatolandó mellékletekről.

A Pest megyei Szolgálat jogszabályban meghatározott társszervek javarészével szükség szerint az évek során írásban, illetve a főbb partnerekkel személyesen is felvette a kapcsolatot. A nyomozóhatóságokkal és a családsegítőkkel napi kapcsolatban vannak, tájékoztató előadások, konferenciákon való részvétel, írásos ismertető küldése, eseti megkeresések, helyi televízió műsoraiban való tájékoztatások formájában. A Szolgálat hatékonysága nagymértékben függ a nyomozóhatóság első alkalommal való tájékoztatási kötelezettségének teljesítésétől, amire hat év után is rendszeresen panaszok érkeznek az áldozatoktól, mert szóban nem kapták meg – csupán aláíratták velük – a jegyzőkönyvbe foglalt tájékoztatót. Ugyanakkor egy éve a hivatal sem biztosítja a kötelező írásos tájékozató anyagokat a rendőrségnek anyagi okokból.
A Somogy megyei Szolgálat megerősítette a Pest megyei gyakorlatot, tapasztalata szerint is a nyomozó hatóság egyfajta „előszűrést” végez saját belátása szerint a rászorultság tekintetében. A feljelentésről szóló rendőrségi jegyzőkönyv tartalmazza ugyan a tájékoztatás megtörténtének dokumentálását – amelyet az áldozat aláír –, az esetek túlnyomó többségében azonban a konkrét, szóbeli tájékoztatás elmarad. Ezen gyakorlat megváltoztatását szolgálja a kormányhivatal Igazságügyi Szolgálata és a Somogy Megyei Rendőr-főkapitányság konzorciuma által benyújtott TÁMOP „Az áldozattá válás megelőzése, áldozatsegítés” című és „Az áldozattá válás megelőzése, áldozatsegítés – különös tekintettel az iskolai erőszakra – Somogy megyében” alcímű pályázat szakmai koncepciója.
A Szolgálat munkájával 2011-ben is nagy hangsúlyt helyezett a szolgáltatás-jelleg kifejezésére, ezért a hatósági ügyintézésnél a jogszabályi kereteken belül maximálisan méltányosan, az áldozat érdekeinek, helyzetének megfelelően járnak el.
A Szolgálat területi irodáiban ügyfélfogadást 2011-ben nem tartottak, mivel az áldozatok főként akut krízishelyzetben fordultak a Szolgálathoz, és annak intézése a bűncselekmény elkövetése után nem halasztható a következő kihelyezett ügyfélfogadásig. Az életellenes, súlyos bűncselekmények, illetve mozgásában korlátozott, időskorú áldozatok esetén a Szolgálat mobilizálódik, és ezekben az ügyekben az áldozat számára a legkedvezőbb lehetőséget biztosítják, amely általában lakóhelyén történő ügyintézést jelent.
A 2010 közepén indult TÁMOP áldozatsegítési alprojekt megkísérel e fenti problémákra megoldást találni önkéntes szervezői hálózat létrehozásával, Somogy megye egyike azon megyéknek, amely az előző években részt vett az országban a projekt előkészítésében. A projekt eredménye azonban nem realizálható a végrehajtásban, ugyanis a pályázat megvalósítója (KIMISZ) és a régiók Kormányhivatalai között nem született megállapodás.
A Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei Szolgálat a nyomozóhatóságokkal működik együtt, a törvényben megjelölt más szervekkel pedig eseti jelleggel veszi fel a kapcsolatot. A megye nagyságából és hátrányos helyzetéből sok esetben még a megyeszékhelyen található Szolgálathoz való bejutás is nagy anyagi terhet ró az ügyfelekre, illetve számtalan esetben még a Szolgálat telefonon való elérése is nehézséget okoz. A Szolgálat működésének megkezdésekor, annak első éveiben (2006-2007) ezért nagyon sok megkeresés már határidőn túl érkezett be a Szolgálathoz.
A Tolna megyében működő öt rendőrkapitányság képzési napjain rendszeresen részt vesznek a Szolgálat munkatársai és megadják a naprakész tájékoztatást az áldozatsegítést érintő kérdésekről. Az Áldozatsegítő Osztály munkatársai rendszeresen konzultálnak a rendőrkapitányságok áldozatvédelmi referenseivel, illetve bűnügyi osztályvezetőivel. A napi együttműködésen túl az osztályvezető rendszeres kapcsolatot tart a rendőrkapitányságok bűnmegelőzési- és áldozatvédelmi referenseivel, bűnügyi osztályvezetőivel, közrendvédelmi- és közlekedésrendészeti osztályvezetőivel. Több alkalommal is jelezték a kapitányságvezetők felé, ha hiányosságokat, illetve olyan pontatlanságokat tapasztaltak, amelyek esetlegesen lassították a közös munkát (pl. feljelentés felvételének megtagadása, igazolás pontatlan, vagy határidőn túli kiállítása, a már lezárt ügyekről történő tájékoztatás elmulasztása).
A szociális intézmények által szervezett szakmai rendezvényeken rendszeresen jelen vannak a Szolgálat munkatársai, ilyenek voltak például a Tolna Megyei Bűnmegelőzési Koordinációs Bizottság, valamint a Civil Bűnmegelőzési Műhely, a Szekszárdi Kábítószer-egyeztető Fórum ülései, illetve a Családsegítő Központok és a Gyermekjóléti Szolgálatok által szervezett szakmai konferenciák. Lehetőségeikhez mérten részt vesznek a települési tanácskozásokon, kistérségi társulások ülésein. A fentieken túl az Áldozatsegítő Osztály vezetője többször is tartott előadást a Tolna Megyei Vöröskereszt rendezvényein, a Tolna Megyei Balassa János Kórház szakdolgozói fórumán, valamint a Szekszárdi Humánszolgáltató Központ képzési napjain és Tolna Megyei Civil Bűnmegelőzési Fórum által szervezett rendezvényeken.
Vas megyében	 az Ást.-ben meghatározott szervekkel való együttműködés megfelelő, a nyomozó hatóságokkal, valamint a gyermekjóléti és családsegítő szolgálatokkal pedig kiemelkedő, a civil szervezetekkel eredményesnek mondható; főbb civil kapcsolataik: Vas Megyei Polgárőr Szövetség, Mozgássérültek Vas Megyei Szervezete, Megyei Püspöki Hivatal, Magyar Védőnők Egyesülete, Máltai Szeretetszolgálat Vas Megyei Szervezete, Magyar Vöröskereszt Vas Megyei Szervezete.
Veszprém megyében a Szolgálat a rendőrség áldozatvédelmi hálózatával napi szintű kapcsolatban áll. A kapcsolattartás – az ügyintézés gyorsítása érdekében – általában telefon és fax útján történik. A rendőrség és a Szolgálat együttműködésének hatékonyságát mutatja a közös pályázatban, valamint a rendőrség által indított újszerű programokban való részvétel is. Az áldozatsegítő szolgáltatásokkal kapcsolatos tapasztalatok és friss információk továbbadása érdekében a Szolgálat kb. két havonta tájékoztatást tart a rendőrkapitányságok illetékes munkatársaitól. A szolgálat a családsegítő szolgálatokkal negyedévente esetmegbeszélést tart, amelynek keretében rendszeresen felmerülő téma a családon belüli erőszak, illetve a kiskorúak sérelmére elkövetett bántalmazás. Évi pár alkalommal felmerül a konzuli szolgálattal történő kapcsolatfelvétel szükségessége (pl. az áldozat külföldről történő hazatérésével kapcsolatos ügyintézés).
A Zala megyei Szolgálat igazgatójának véleménye szerint a gyermekbarát igazságszolgáltatás jegyében kialakítandó, „érzékenyítő” szemléletmódban helye van annak, hogy az eljáró bíró az ítélethozatal mellett, az áldozatról is „gondoskodjon” – hiszen az állam a büntetőhatalom gyakorlása mellett felelős az áldozatról való gondoskodásért is, különösen a gyerekek esetében – azzal, hogy tájékoztatást ad a Szolgálatok áldozatsegítő tevékenységéről. A Zalaegerszegi Törvényszék és a Zala Megyei Kormányhivatal Igazságügyi Szolgálata által 2012 márciusában kötött együttműködési megállapodás is lehetőséget teremt arra, hogy a jövőben a bűncselekmény áldozata legkésőbb itt tudomást szerezzen és élhessen olyan segítségkéréssel, amire korábban az eljárás során nem volt lehetősége. Az áldozatoknak nemcsak anyagi, hanem mentálhigiénés segítségre is szükségük van, különösen a gyerekeknek, ahhoz, hogy a jövőben teljes életet élhessenek és az elszenvedett trauma minél előbb szakember által kezelésre kerüljön, hogy egészséges felnőtté válhassanak. Természetesen emellett az is fontos, hogy a gyermek korának, értelmi szintjének megfelelően kapjon tájékoztatást az eljárás során, erre a jövőben a Törvényszék Elnökével közös képzést megszervezését tervezi a Szolgálat, amelynek keretében az igazságszolgáltatás minden szegmensét terveznek megszólítani.
9.) A Szolgálat gyakorlata a gyermekkorú és a törvényes képviseletet gyakorló érdekellentéte esetén	
Valamennyi Szolgálat – Nógrád megye kivételével – arról tájékoztatott, hogy munkájuk során nem találkoztak olyan esettel, amikor érdekellentét állt fenn a törvényes képviseletet gyakorló és a gyermekkorú sértett személy között. Amennyiben ilyen felmerülne, a Szolgálatok a gyámhatóság értesítését és eseti gondnok kirendelését látják a megfelelő intézkedésnek.
A Nógrád megyei Szolgálat két esetben járt el olyan 18 év alatti sértett ügyében, ahol érdekellentét állt fenn a törvényes képviseletet gyakorló és a gyermekkorú személy között. A biztonságot nyújtó megoldás feltárásában működött közre a Szolgálat a gyermekvédelmi intézményekkel. A családon belüli bántalmazás estében esetmegbeszélést tartottak a gyermekjóléti, a családsegítő szolgálat és az anyaotthon munkatársainak részvételével.
10.) A Szolgálat áldozatsegítő szolgáltatásainak gyermekkorúakra vonatkozó adatai 
A Szolgálatok gyermekkorúak részére nyújtott áldozatsegítő szolgáltatások adatairól külön kimutatással nem rendelkeznek, a jelenlegi statisztikai rendszer nem teszi lehetővé ennek feldolgozását és külön kimutatását. Tapasztalataik szerint érdekérvényesítés elősegítése, azonnali pénzügyi segély illetve kárenyhítés szolgáltatásokat nyújtottak legtöbb esetben a Szolgálatokhoz forduló gyermekkorú áldozatoknak.
Budapest Főváros Igazságügyi Szolgálatának tájékoztatása szerint a 2011. évben a szolgálathoz fordult kiskorúak száma 27 fő volt. 
11.) Kiemelt problémák
A Fővárosi Szolgálat beszámolója szerint 2010. december 15. óta nincs lehetőség a törvényi előírások ellenére készpénzes azonnali pénzügyi segély kifizetésére. Részben ennek következménye az azonnali pénzügyi segély kérelmek számának visszaesése, mivel a kifizetési lehetőségek megismerését követően (kb. 10-15 nap átutalással vagy postai úton) a kérelmeket nem is adják be az ügyfelek. A Hit Gyülekezete által 2011. december hónapban biztosított 32 élelmiszercsomag időlegesen megoldotta az ünnepek időszakában a készpénzes kifizetés hiányát. A csomagok tartalma tartós élelmiszer, higiéniai cikkek, plüss gyermekjátékok. A csomagokat a legnagyobb gondban lévő családok részére adták át (átvételi elismervény ellenében) az érdekérvényesítés szolgáltatás keretében. Az ügyfelek nagyon hálásak voltak az ilyen módon biztosított segítségért.
Az érdekérvényesítés szolgáltatások száma 11%-os növekedést mutat, amelynek nagy része az iratpótláshoz köthető, de egyre több a kapcsolatfelvétellel, egyeztetéssel, részletes jogi tanácsadással nyújtott személyre szabott segítségnyújtás.
A kárenyhítési kérelmek számának csökkenéséhez vélhetően a szervezeti átállás — a megyei szolgálatok kormányhivatali struktúrába integrálódása — miatti együttműködés intenzitásának lanyhulása nagymértékben hozzájárult. Ezen a területen nehézséget okoz a támogató hatóságok változatlanul eltérő, gyakran hibás joggyakorlata; aminek feloldására több tájékoztató anyagot is készített a Szolgálat és eljuttatta az érintett szervekhez. A Szolgálat vezetője szerint kárenyhítés speciális jellegére és az országos hatáskörben történő eljárásra tekintettel szükséges lenne a területen felmerült gyakorlati kérdések módszertani útmutatókban történő szabályozása és azok megyei kollégákkal való megismertetése.

IV. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Igazságügyi Szolgálatának (KIMISZ) főigazgatójának álláspontja
Az áldozatok számának alakulása összefügg a bűncselekmények számával. Az Egységes Nyomozóhatósági és Ügyészségi Bűnügyi Statisztika adatai szerint 2011-ben az ismertté vált természetes személy sértettek száma 261.294 fő volt. Országos átlagban a sértettek 7,26%-át érte el a Szolgálat, kiemelkedőbb volt Komárom-Esztergom megye 16,4 %-kal, Zala megye 14,1%-kal, Vas megye 13,5%-kal, míg a legalacsonyabb hatékonyságot Pest 3,2%, Békés 4,6 % és Borsod-Abaúj-Zemplén 4,9% megyékben érték el.
A legtöbb áldozat kérelmet a lakóhelyén található Szolgálatnál nyújtja be, az áldozatok 77%-a városban élő, míg kisebb településeken élő áldozatoknak csak 23%-uk fordult a Szolgálathoz. 
A sértettek kor szerinti megoszlásában a gyermekkorúak a tényleges sértetti arányuknál kisebb arányban jelennek meg az ügyfelek körében, míg az idősebbek jóval felül reprezentáltak. Az előbbi oka, hogy nem maga a gyermek jár el az áldozatsegítő szolgálatnál, hanem törvényes képviselőjeként a szülő és ő jelenik meg a statisztikában is.
A Szolgálathoz forduló ügyfelek döntő többsége magyar állampolgár, 2011-ben országosan összesen 81 nem magyar állampolgár kért segítséget, a tavaly elért közel 19.000 ügyfélnek mindössze 0,4%-a, ebből a gyermekkorúak arányáról nem rendelkeznek adattal. Ugyanakkor összességében a Szolgálatot felkereső áldozatok életkor szerinti megoszlását tekintve 2011-ben az áldozatoknak kb. 3%-a volt 18 év alatti. A főigazgató az előzőekre tekintettel a nem magyar anyanyelvű gyermekkorú áldozatok meghallgatására speciális feltételek biztosítását nem tartja indokoltnak.
Nem áll rendelkezésre módszertani útmutató,a gyermekek egyedi szükségleteihez igazodó szükségszerű áldozatsegítő intézkedések feltárásáról és azok biztosításáról. A TÁMOP 5.6.2. projekt áldozatsegítési alprojektjében 2011-ben három megyében (BorsodAbaúj-Zemplén, Heves és Nógrád megyében) l-l fő pszichológust vettek fel az áldozatok pszichés-érzelmi támogatása céljából. A Szolgálat hosszú távú stratégiai célkitűzései között szerepel a pszichológusi segítségnyújtás országos bevezetése és biztosítása, ami összhangban áll az Európai Uniónak a bűncselekmények áldozatainak támogatására, védelmére, és jogaira vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló új irányelv-tervezetével. 
A főigazgató is megerősítette a területi szervek által jelzett létszám és szakember hiányt. Kifejtette, hogy az áldozatsegítő szakemberek száma jelenleg nem megfelelő, különös tekintettel arra, hogy a területi igazságügyi szolgálatok áldozatsegítőként szinte kizárólag csak jogász végzettségű munkatársakat alkalmaznak. Mindössze három megyében, valamint a fővárosi igazságügyi szolgálatnál foglalkoztatnak pszichológust. Ezen túlmenően hiányzik az áldozatsegítés rendszeréből a szociális munkások foglalkoztatása is (kivéve a fővárosi igazságügyi szolgálatot, ahol egy szociális munkás is dolgozik áldozatsegítő ügyintézőként). A területi igazságügyi szolgálatok között eltérés van az áldozatsegítő ügyintézők létszámában is: egyes megyékben 1 fő, más megyékben 2 fő, a fővárosban 7 fő főállású áldozatsegítő ügyintéző van, néhány megyében pedig az áldozatsegítő szolgálat a jogi segítségnyújtó szolgálattal összevontan működik. 2011 év utolsó napján (a KIMISZ-t is beleértve) csupán 56 fő (vezető, ügyintéző, ügykezelő) dolgozott országosan áldozatsegítőként. Ebből országszerte 12 fő volt az új belépő, a KIMISZ-ben pedig 3 fő nem rendelkezett áldozatsegítési gyakorlattal, mindez a szakterületen újonnan dolgozók 27%-át teszi ki, ami jelentős létszám.
Szakértők bevonására az Ást. az érdekérvényesítés elősegítése szolgáltatás keretein belül biztosít lehetőséget. A gyakorlatban mindez azt jelenti, hogy szükség esetén az Áldozatsegítő Szolgálat az egészségügyi, illetve a szociális ellátórendszerbe, a megfelelő szervhez vagy személyhez irányítja az áldozatokat, gyermekkorú áldozatok esetén ez például gyermekpszichológushoz, családsegítő vagy gyermekjóléti szolgálathoz való továbbításban valósulhat meg.
Az Áldozatsegítő Szolgálat tagja a gyermekvédelmi, illetve a hozzátartozók közötti erőszak megelőzését célzó jelzőrendszernek, ezért a KIMISZ 2011. november 22-én kiadta a 3/2011. számú módszertani állásfoglalást a gyermekvédelmi és hozzátartozók közötti erőszakkal kapcsolatos jelzőrendszeri tagságból fakadó kötelezettségek teljesítéséről. A módszertani útmutató célja, hogy ösztönözze a területi áldozatsegítő szolgálatokat és segítséget nyújtson nekik a jelzőrendszeri tagsággal összefüggő feladataik ellátásában. A módszertani iránymutatáson túlmenően, a jelzőrendszer működésével kapcsolatos megyei adatok rögzítése érdekében a KIMISZ 2012 januárjában havi adatszolgáltatásra kérte a területi áldozatsegítő szolgálatokat, amely adatai alapján a főigazgató úgy látja, hogy a Szolgálatok a gyermekkorú áldozatok esetében eleget tudnak tenni jelzőrendszeri kötelezettségeiknek.
Az áldozatsegítő támogatások rendszere a krízis jellegű szolgáltatásokra épül, amelyek elsősorban a bűncselekmény elkövetését követő rövid időn belüli segítségnyújtást célozzák. Erre figyelemmel, továbbá az Áldozatsegítő Szolgálatok jelenlegi személyi kapacitására tekintettel, a gyermekkorú áldozatok életkörülményeinek nyomon követésére jelenleg sajnos nincs lehetőség a gyakorlatban. Ez alól kivételt képeznek azok a fentebb említett megyék, ahol pszichológus is dolgozik a Szolgálatnál, mivel a pszichológusi segítségnyújtás, a krízisintervenció jellege szerint lehetővé teszi az áldozattal való többszöri találkozást, és az áldozat sorsának — legalábbis egy ideig tartó — nyomon követését. A jelzőrendszeri feladatok ellátása körében az Áldozatsegítő Szolgálatok minden esetben kérnek visszajelzést attól az illetékes szervtől, amely felé a veszélyeztetett kiskorú ügyében jelzéssel éltek.
Az Ást. több segítségnyújtási formát ismer. 2011-ben valamennyi támogatási forma esetén csökkent a benyújtott kérelmek száma, 2010-hez viszonyítva 11%-kal, 19%-ban az azonnali pénzügyi segély, 18%-ban a jogi segítségnyújtás, 17%-ban a kárenyhítési kérelmek száma csökkent. Míg tájékoztatást (2011-ben 8964 esetben) mindenki kaphat formai kötöttség nélkül, addig támogatásban az az ügyfél részesülhet, aki igazolhatóan bűncselekmény áldozata lett. A támogatásoknak két formája van az állami kárenyhítés, míg a másik csoportot a szolgáltatások képezik. Az állami kárenyhítési kérelmet a bűncselekmény elkövetésétől számított 3 hónapon belül kell benyújtani bármely áldozatsegítő szolgálatnál, akik mint támogató hatóság nyújtanak segítséget a kérelem kitöltésében és továbbításában. A döntő hatóság feladata a kérelmek elbírálása, e hatáskört a fővárosi Igazságügyi Szolgálat látja el, ahová 2011-ben 353 kérelem érkezett. A csökkenő kérelmek ellenére nő az engedélyező döntések aránya, a tavalyi évben már a döntések több mint fele engedélyező volt. A jogerős határozatok alapján összesen 34,2 millió Ft-ot fizettek ki, az egyösszegű kártérítések 89%-ában a kárenyhítés összege 429.570 Ft, azaz az adható maximális összeg egyharmada alatt volt.
A szolgáltatások körében (2011-ben 11.602 kérelem alapján) az azonnali pénzügyi segély célja, hogy a bűncselekmények áldozata gyors, azonnali segítséget kapjon, ami abban az esetben indokolt, ha a kérelmező a lakhatással, ruházkodással, élelmezéssel, utazással kapcsolatos, valamint gyógyászati és kegyeleti kiadásait a bűncselekmény következtében önerőből nem tudja fedezni. A segélyt a bűncselekmény elkövetésétől számított 5 napon belül kell igényelni. A megyei áldozatsegítő szolgálat a kérelmet méltányossági döntés keretében bírálja el. Az azonnal adható pénzügyi segélyek jelentős része (69%) a maximálisan adható összeg felénél is alacsonyabb, országos átlag alapján határozatonként 31.432 Ft.
A pénzbeli kifizetések gyakorlatával összefüggésben a rendelkezésemre bocsátott éves beszámoló szerint: A bűncselekmények áldozatainak kárenyhítése című, felülről nyitott célelőirányzat kezelése az 1136/20110. (VI. 29.) Kormányhatározat értelmében a Belügyminisztérium feladat és hatáskörébe került. A pártfogó felügyelői, jogi segítségnyújtási, áldozatsegítési és kárpótlási feladatokat ellátó szervekről szóló 322/2010. (XII. 27.) Korm. r. 13. § c) pontja értelmében a célelőirányzatot a KIMISZ kezeli. 2011 során összesen 139,3 millió Ft kifizetése történt meg, amely éves szinten a szolgálat 2006-os megalakulása óta a legalacsonyabb. A csökkenés visszavezethető, arra hogy a kifizetések biztosításának érdekében a KIMISZ és a 20 kormányhivatal között aláírandó megállapodások létrejötte hónapokat csúszott, a főváros esetében pedig létre sem jött.
A döntő hatóság előtti eljárásokban nincs jogszabályi lehetőség a készpénzes kifizetésre, csak postai kézbesítésesre vagy banki átutalásra. A fővárosban ugyanakkor egész évben nem volt lehetőség készpénzes kifizetésre. A postai kézbesítésre vagy banki átutalásra valamennyi áldozatsegítő szolgálatnál lehetőség volt, ennek ellenére Baranya megyében szinte nem éltek ezzel, míg Pest megyében a megítélt támogatások 94%-át csak e módokon fizették ki.
A szolgáltatások másik körébe tartozik az érdekérvényesítés elősegítése, amellyel a szolgálat az áldozatot a szükségleteinek megfelelő módon és mértékben hozzásegíti alapvető jogai érvényesítéséhez, amely szolgáltatások határidő nélkül kérhetőek. 
Az ügyfelek többsége az érdekérvényesítés elősegítése érdekében a bűncselekmény során eltulajdonított vagy megsemmisült irataik pótlásához kérnek segítséget. Ennek előzménye, hogy a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala Okmányfelügyeleti és Ellenőrzési Főosztálya (KEKKH), valamint az Áldozatsegítő Szolgálat között 2008-ban megkötött megállapodás, amelynek eredményeként a KEKKH az okmányirodákat felhívta, hogy az elveszett iratok pótlásakor, mint különös méltánylást érdemlő körülményt vegyék figyelembe eljárásuknál a szolgálat által kiállított igazolást és az iratokat költségmentes eljárás keretében pótolják. Hasonló megállapodást kötött a Szolgálat az Országos Egészségbiztosítási Pénztárral (OEP) is. A szolgálathoz érkező visszajelzések alapján az OEP szervei a megállapodás szerint járnak el, addig az okmányirodák gyakorlata nem egységes. 
A Szolgálatok döntéseivel szemben (az azonnali pénzügyi segélyről hozott döntések kivételével, mivel ott kizárt a fellebbezés) 34 jogorvoslati kérelem érkezett a KIMISZ-hez, amelynek túlnyomó többsége másodfokon az első fokú határozat helybenhagyásával zárult.
A területi szervek eljárásaival szemben a KIMISZ 2011-ben benyújtott összesen 6 panaszt elbírálta, egy esetben felügyeleti eljárást indított, 2 esetben jogszabálysértést állapított meg, 1 alkalommal más területi szervet jelölt ki eljárásra, míg 2 esetben a megyei szolgálatokhoz továbbította a panaszokat. 
A KIMISZ szakmai módszertani tevékenysége keretében összegyűjtötte korábbi állásfoglalásait és munkatársai számára biztosította a hozzáférést. Elkészítette az Ást. kommentárját 2010-ben, amelynek felülvizsgálatát kezdeményezte a BM 2011-ben. Továbbá 4 új módszertani állásfoglalást adott ki a vörösiszap katasztrófával kapcsolatos kérelmek egységes elbírálásáról, a magyar állampolgárokat külföldön ért bűncselekmények vizsgálatának szempontjairól, a jelzőrendszeri feladatok egységes ellátásáról, illetve az áldozatsegítő szolgáltatások jogszerűtlen igénybevételének kiszűréséről.
A jelzőrendszeri feladatainak ellátásakor 2011-ben 64 esetben élt jelzéssel, vagy kezdeményezett gyámhatósági eljárást. Létrehozta az ún. rendőrségi kapcsolattartói adatbázist, véleményezte a Budapest Ütemtervet, illetve egy pszichológus szakember felvételre került a KIMISZ állományába. Elkészítette a szakterület képzési tervét, ennek keretében 2011-ben regionális esetmegbeszéléseket tartottak, sor került országos szakmai vezetői értekezlet megtartására, valamint egy alkalommal az áldozatsegítő szakemberek továbbképzésére is Nagykovácsiban.
A megyei igazságügyi szolgálatoknál ellenőrzés lefolytatására nem került sor.
A KIMISZ éves beszámolója szerint az Ást. 41. § (2) bekezdésében rögzített kötelezettsége az áldozatsegítő szolgálatnak, hogy az áldozatok számára tájékoztatót készítsen és azt eljutassa a velük kapcsolatba kerülő szervekhez (elsősorban a rendőrséghez), amely szervek kötelesek ezt a tájékozatót minden áldozatnak átadni, akik ebből értesülnek a segítségnyújtás lehetőségéről és módjáról. Ezzel kapcsolatosan problémaként merült fel, a tájékoztatót a KIMISZ a jogszabály szerint elkészítette, azonban azokat a kormányhivataloknak kell sokszorosítaniuk. Ez költségvetési problémák miatt több helyen elmaradt vagy időben elhúzódott, miközben a korábbi tájékoztató anyagok már elfogytak. Emiatt a rendőrség sok helyen már nem, vagy csak részben tud eleget tenni tájékoztatási kötelezettségének, ami az ügyfélszámok csökkenését eredményezte.

V. A fővárosi főügyész álláspontja
A főügyészség nyomozás felügyeleti tevékenységének tapasztalatai szerint a büntető eljárás során eljáró nyomozó szervek minden esetben teljesítik az áldozatvédelemmel összefüggő jogszabályokban előírt kötelezettségeiket. A rendőrség a sértettnek a feljelentés megtételekor, illetve tanúkénti kihallgatásakor átadja az igazságügyi szolgálata által a rendőrségre eljuttatott tájékoztatót és felhívja figyelmüket az áldozat segítésének lehetőségére, mely tényt a jegyzőkönyvben is rögzítik. Továbbá amennyiben a 2005. évi CXXXV. törvény 11 §-ában foglalt igazolást is kiállítják, ennek másolati példányát az iratban minden esetben elhelyezik. Panasz a rendőrség áldozatsegítő tevékenysége miatt egyetlen esetben sem érkezett a főügyészséghez.
A „gyermekkorú áldozat” fogalmán a főügyészség egységesen a kiskorú, tehát a cselekmény elkövetésekor 18. életévet be nem töltött személyt érti, akinek a sérelmére bűncselekményt, vagy szabálysértés követtek el. Az a kiskorú, aki elkövetőként szerepel a büntető, vagy szabálysértési eljárásban, életkorától függően gyermekkorú (a cselekmény elkövetésekor 14. életévét még nem töltötte be), vagy fiatalkorú (a cselekmény elkövetésekor 14. életévét már betöltötte, de a 18. életévét még nem). A büntetőeljárás, illetve a szabálysértési eljárás minden más kiskorú résztvevőjére, tehát a sértettre, és arra, akit tanúként hallgatnak ki, ez a két megjelölés nem használható. Hibásnak tartja az ettől eltérő rendőrségi gyakorlatot. Álláspontja szerint a 14. életévét be nem töltött kiskorú áldozatok nem egységes megnevezése ugyan nem befolyásolja az áldozatvédelmi tevékenységet ellátó szervek munkáját, de indokoltnak tartja az egységes megjelölést. 
Véleménye szerint a rendőrség az áldozatvédelmi tevékenysége során nem tér el az általános szabályoktól, ha a bűncselekmény sértettje a 18. életévét nem töltötte be, amennyiben a kiskorú sértett feljelentésének megtételekor, vagy tanúkénti kihallgatásakor törvényes képviselője jelen van a jogszabályban előírt tájékoztatást a törvényes képviselő is megkapja.
A nem magyar anyanyelvű kiskorú sértettek tanúkénti kihallgatásakor minden esetben biztosított az anyanyelv használata, a kihallgatáson tolmács működik közre. Amennyiben a nyomozás során a nem magyar anyanyelvű kiskorú szakértői vizsgálatát rendelik el, ez esetben a nyomozó hatóság gondoskodik arról is, hogy a vizsgálatkor a tolmács jelen legyen. Panasz, észrevétel egyetlen esetben sem érkezett amiatt, hogy a nem magyar anyanyelvű kiskorú sértett kihallgatásakor a konzul értesítése elmaradt volna. 
A főügyész álláspontja szerint a rendőrség a tizennegyedik életévét be nem töltött kiskorú sértettek tanúkénti kihallgatásakor biztosítja a gyermekek mindenekfelett álló érdekeinek érvényesülését. A 23/2003. (VI. 24.) BM-IM együttes rendelet 22. §-a előírja a nyomozó hatóságok részére, hogy a tizennegyedik életévét meg nem haladó személy tanúkénti kihallgatását megelőzően be kell szerezni azokat a bizonyítékokat, amelyek elkerülhetővé teszik ezen kiskorúak kihallgatását. Ha a kihallgatása mégis elkerülhetetlen, azt a nyomozó szerv olyan tagjának kell végeznie, aki ilyen irányú felkészültséggel rendelkezik. Nincs azonban jogszabályi előírás, hogy a szükséges felkészültséget milyen végzettség, előtanulmány alapozza meg. 
A rendőrségeken kialakított gyermekmeghallgató szobák használatával kapcsolatosan felhívta a figyelmet arra, hogy a 32/2011. (XI. 18.) KIM rendelet értelmében, ha a 14. életévét meg nem haladott személy kihallgatását a nyomozó hatóság indokoltnak tartja, a gyermekmeghallgató szoba egyidejű rendelkezésre bocsátásával a kiskorú nyomozási bírói kihallgatását kezdeményezi az ügyésznél. Amennyiben az ügyész a tizennegyedik életévét be nem töltött személy tanúkénti kihallgatását indítványozza a Be. 207. § (4) bekezdése alapján a nyomozási bírónál, a Be. 208. § (2) bekezdése alapján lehetőség van arra, hogy a nyomozási bíró a kihallgatást illetékességi területén kívül foganatosítsa. Ha azonban az ügyész a gyermekmeghallgató szobában történő kihallgatást indítványozza, az ennek történő helyt adás a nyomozási bíró mérlegelésétől függ. A gyermekbarát igazságszolgáltatás szempontjaira figyelemmel indokoltnak tartaná a Be. 207. § (4) bekezdésének módosítását annak érdekében, hogy amennyiben az ügyész ezt indítványozza, a nyomozási bíró a tizennegyedik életévét be nem töltött személy tanúkénti kihallgatását a kialakított gyermekmeghallgató szobában foganatosítsa. 
A rendőrség a kiskorú sértettek sérelmére elkövetett bűncselekmények miatt indult büntetőeljárás során, amennyiben a tényállás tisztázásához elengedhetetlenül szükséges, rendszerint pszichológus szakértőt von be. 
A főügyész álláspontja szerint a hatósági tanú alkalmazása az eljárási cselekménnyel érintett személyek érdekét szolgálja, függetlenül attól, hogy a tizennegyedik életévüket betöltötték, vagy nem töltötték be. A bírósági eljárást megelőzően a hatósági tanú alkalmazása annak igazolására szolgál, hogy az ügyész, illetve a nyomozó hatóság a jegyzőkönyvben rögzítettek szerint járt el. Erre a garanciális szabályra figyelemmel a Be. 183. § (2) bekezdése rendelkezése nem összeegyeztethetetlen a gyermekbarát igazságszolgáltatás elvével. 
A fővárosi főügyész szükséges tartaná, hogy a kiskorú sértettek sérelmére elkövetett bűncselekmények miatt indított büntetőeljárás során az eseti gondnok kirendelését a gyámhatóság helyett – az eljárás elhúzódása miatt –, a vádemelés előtt az ügyész legyen jogosult ideiglenes eseti gondnok kirendelésére a gyámhatóság határozatáig. Az ügyész számára biztosítani kellene, hogy az eseti gondnok kirendeléséig a kiskorú sértett nagykorú hozzátartozóját, vagy ügyvédet rendeljen ki ideiglenes eseti gondnokként. Véleménye szerint ezzel garantált lenne az eljárásjogi előírások időben történő, maradéktalan betartása. 
A gyermekek védelméről szóló törvény az 1997. évi XXXI. törvény 72. § (1) bekezdése alapján a rendőrség, az ügyész és a bíróság is rendelkezhet kiskorú ideiglenes hatályú elhelyezéséről, ami nemcsak fiatalkorú terheltet, hanem kiskorú sértettet is érinthet. Amennyiben viszont az ideiglenes hatályú elhelyezést a büntetőeljárás során a kiskorú sértett érdekében a rendőrség rendeli el, fellebbezés esetén nem a büntetőeljárás szabályait kell alkalmazni, hanem a közigazgatási jogi rendelkezéseit. Ez azt jelenti, hogy a rendőrség határozata elleni panaszt a felettes államigazgatási szerv, és nem az ügyész bírálja el. Álláspontja szerint e kérdést az egységes jogorvoslati fórum érdekében a büntetőeljárási törvényben kellene szabályozni, hogy ilyen esetekben is a Be. rendelkezései az irányadók. 

VI. Az országos-rendőrfőkapitány válasza
1.)	A gyermekkorú áldozat fogalmának eltérő használata az egyes jogágakban
A rendőr-főkapitány álláspontja szerint az Ást., a Be. és a Szabálysértési törvény áldozat-sértett fogalompárra vonatkozó rendelkezései összhangban vannak.
Válaszlevelében a rendőr-főkapitány arra is kitért, hogy büntető jogi és szabálysértési értelemben gyermekkorúnak a 14. életévét be nem töltött személyek, míg a gyermekvédelmi kötelezettség összhangban a nemzetközi jogi szabályozással és polgári jogi értelemben a 18. életévét be nem töltött személyek esetében terheli az érintett hatóságokat. Véleménye szerint azonban a rendőrség gyermekvédelemmel összefüggő jelzésadási kötelezettségének teljesítését nem hátráltatja a jelzett fogalmi eltérés.
2.) A rendőrség áldozatvédelmi tevékenységének hatékonysága, intézkedései, személyi feltételei és eszközrendszere
A rendőr-főkapitány válaszában kiemelte, hogy az áldozatvédelmi eljárás nem a rendőrség hatáskörébe tartozik, hiszen a rendőrség csupán igazolást állít ki az áldozat vagy az áldozatsegítő szolgálat kérelmére a támogatás igénybevételéhez, illetőleg – ha az ügyben korábban igazolást állítottak ki – tájékoztatja az áldozatsegítő szolgálatot az eljárás eredményéről, valamint felvilágosítást nyújt az áldozatvédelmi eszközök igénybevételével kapcsolatban. Ezen feladatok ellátásával összefüggésben pedig szakértőt nem vonnak be az eljárásba.
Az Ást. valamint a rendőrség és a határőrség áldozatsegítő feladatairól szóló 17/2007. (III. 13.) IRM rendelet a gyermekkorúak (kiskorúak) tekintetében, a rendőrség által ellátandó, a szűkebb értelemben vett áldozatvédelem körébe tartozó feladatok vonatkozásában nem állapít meg többletkötelezettségeket. A rendőrség áldozatsegítő feladatairól szóló 50/2008. (OT 29.) ORFK utasítás (a továbbiakban: 50/2008. (OT 29.) ORFK utasítás) a vonatkozó feladatok végrehajtásának részletszabályait (p1. meghallgatás körülményei, tájékoztatás adása) szintén az áldozatok korára tekintet nélkül állapítja meg.
Az 50/2008. (OT 29.) ORFK utasítás 20. pontja értelmében a rendőrségi áldozatvédelmi feladatokat ellátó áldozatvédelmi referens a gyakorlati munkavégzés és az egyes szolgálati ágakkal, nyomozó szervekkel, valamint az áldozatsegítésben közreműködő állami, önkormányzati, egyházi, társadalmi és egyéb civil szervezetekkel folytatott együttműködés során kiemelt figyelmet köteles fordítani a gyermekkorú áldozatok ügyeire. Az áldozatvédelmi tevékenység megfelelő módon történő ellátása érdekében a rendőrség munkatársainak szolgálati gépjárműveiben rendelkezni kell az áldozatsegítő szolgálat tájékoztató anyagával, valamint minden rendőrkapitányság ügyeletén hozzáférhetővé kell tenni a sértettek és az elkövetők számára elérhető szállásokról tájékoztató anyagokat. Az áldozatsegítő szolgálat tájékoztató anyagát a rendőri eljárás során legalább két alkalommal át kell adni a sértettnek.
A gyermekkorú áldozatok meg-, illetve kihallgatására irányadó speciális szabályozást – az egyes eljárásokra vonatkozó törvényi szintű rendelkezéseken túl [Szabs. tv. 62. § (3)-(5) bekezdések, Be. 86. § (1 )-(3) bekezdések] jelenleg a családon belüli erőszak kezelésével és a kiskorúak védelmével kapcsolatos rendőri feladatok végrehajtásáról szóló 32/2007. (OT 26.) ORFK utasítás (a továbbiakban: 32/2007. (OT 26.) ORFK utasítás) tartalmaz, amely szerint törekedni kell az oldott légkör kialakítására, valamint abban az esetben, ha sértett vagy képviselője kéri, akkor a meghallgatást lehetőleg kellő empátiával rendelkező rendőrnőnek kell végeznie (17. pont). Az ORFK utasítás 19. pontja azt is rögzíti, hogy amennyiben a feltételek biztosítottak, a gyermekkorú vallomását pszichológus bevonásával vagy erőszak áldozatának a szükséges áldozatvédelmi segítséget meg kell adni. Tájékoztatni kell jogairól és kötelezettségeiről, a biztonsága érdekében alkalmazható lehetőségekről, ügyének állásáról (ügyszám, eljáró szerv, ügyintéző stb.), az Ást. szerint igénybe vehető áldozatsegítő szolgáltatásokról, azok igénybevételének módjáról, valamint a segítő szervezetek elérhetőségeiről (21. pont). Minden szükséges intézkedéssel biztosítani kell a családon belüli erőszak áldozatainak fenyegetésekkel és bosszúval szembeni hatékony védelmét, így teljes körben alkalmazni kell a rendelkezésre álló tanúvédelmi eszközöket. Minden esetben fel kell hívni figyelmüket a személyi adatok zárt kezelésének lehetőségére (22. pont). 
A gyermekbarát igazságszolgáltatás megvalósulásához kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2012. évi LXII. törvény 12-14. §-ában, valamint a rendőrség nyomozó hatóságainál létesítendő gyermekmeghallgató szobák kialakításáról szóló 32/2011. (XL 18.) KIM rendeletben (a továbbiakban: KIM rendelet) meghatározott feladatok végrehajtására az ORFK feladattervet készít. A belügyminiszter döntése alapján 2012. december 31-ig – ahol erre még nem került sor – ki kell alakítani minden rendőr-főkapitányság területén egy gyermekmeghallgató szobát a KIM rendeletben meghatározottak alapján. A feladatterv az ezzel kapcsolatos feladatok meghatározásán túl előírja egy olyan ORFK utasítás tervezetének előkészítését is, amely a gyermekmeghallgató szobák használatát, igénybevételét szabályozza, és e norma mellékleteként kell kidolgozni egy módszertani útmutatót is, amely részletes segítséget nyújt a gyermekek ki-, illetve meghallgatásához, a gyermekmeghallgató szobák szakszerű, a kiskorúak életkori sajátosságait alapul vevő használatához. A módszertani útmutatóban foglaltak helyes alkalmazása érdekében az érintett állomány oktatása a feladatterv értelmében ez év őszétől kezdődik el. Mindezen túl a feladatterv a bűnügyi szakterület kötelezettségeként rögzíti, hogy az UNICEF Magyar Bizottság munkatársainak bevonásával a magyar jogrendhez igazodva a kiskorúak korára, érettségére tekintettel, számukra érthető megszövegezéssel kell elkészíteni az idézéssel egyidejűleg megküldendő tájékoztatás, valamint a tanú, illetve a terhelt kihallgatása során elhangzó figyelmeztetés mintáját, amelyeket a Robotzsaru integrált ügyviteli, ügyfeldolgozó és elektronikus iratkezelő rendszer iratmintái közé is el kell helyezni. 
A tágabb értelemben vett áldozatvédelem körébe sorolható általános gyakorlat szerint a büntetőeljárás nyomozási szakaszában nyomozóként, vizsgálóként ugyanaz a személy jár el, így általában biztosított, hogy többszöri meghallgatás szükségessége esetén ugyanaz a személy hallgassa meg a gyermekkorút, fiatalkorút. Lehetőség szerint ez a nyomozó vagy vizsgáló kellő empátiával rendelkező rendőrnő vagy rendőr, akinek pedagógusi végzettsége van, figyelemmel a belügyminiszter irányítása alá tartozó nyomozó hatóságok nyomozásának részletes szabályairól és a nyomozási cselekmények jegyzőkönyv helyett más módon való rögzítésének szabályairól szóló 23/2003. (VI. 24.) BM-IM együttes rendelet (a továbbiakban: Nyer.) 22. § (2) bekezdésében foglaltakra.
A rendőr-főkapitány kiemelte, hogy a nyomozó hatóság igyekszik megteremteni annak feltételeit, hogy lehetőség szerint csak egy alkalommal kelljen meghallgatni a gyermekkorút, figyelemmel a Be. 86. § (1) bekezdésére, miszerint a gyermekkorút csak abban az esetben lehet tanúként kihallgatni, ha vallomásától várható bizonyíték mással nem pótolható. A nyomozó hatóság tehát törekedni köteles a kihallgatás lehetőség szerinti elkerülésére. Ezzel összefüggésben a Nyer. 22. §-ának (1) bekezdése kifejezetten rögzíti, hogy a gyermekkorú tanúként való kihallgatását megelőzően be kell szerezni azokat a bizonyítékokat, amelyek elkerülhetővé teszik a gyermekkorú kihallgatását. Amennyiben ennek feltételei fennállnak, a kiskorú helyett a törvényes képviselőt – mint közvetett tanút – hallgatják meg, illetve általános gyakorlat, hogy a nyomozó hatóság a gyermekkorú jelentésben történő meghallgatása mellett dönt annak érdekében, hogy a tanúként való kihallgatásra csupán a nyomozási bíró előtt kerüljön sor, amelynek kezdeményezését a Nyer. 22. § (3) bekezdése kifejezetten a nyomozó hatóság kötelezettségeként rögzíti.
A Be. 124. § (3) bekezdésében foglaltak betartásán túl gyermekkorú esetében a nyomozó hatóság szembesítést csak különösen indokolt esetekben alkalmaz. Leány gyermekkorú személy kihallgatásánál a nemi erkölcs elleni bűncselekmények esetében az eljáró nyomozó hatóság részéről a sértettel azonos nemű személy vesz részt. A Nyer. részletszabályozást tartalmaz a bűncselekmény törvényi tényállását megvalósító gyermekkorúak kapcsán folytatandó eljárás tekintetében, rögzítve például, hogy kikérdezésére lehetőség szerint egy alkalommal kerüljön sor, amennyiben eseti gondok kijelölése szükséges, meghallgatásán – amennyiben lehetséges – egy olyan személy is legyen jelen, akit a gyermekkorú jól ismer, és aki iránt bizalommal van (Be. 168. §).

3.) A gyermekkorú áldozatok meg-, illetve kihallgatásának feltételei 
A Be. 114. § (1) bekezdése értelmében, ha nem magyar anyanyelvű személy az eljárás során az anyanyelvét, – törvénnyel kihirdetett nemzetközi szerződés alapján, az abban meghatározott körben – regionális vagy nemzetiségi nyelvét kívánja használni, tolmácsot kell igénybe venni. Ha az anyanyelv használata aránytalan nehézségbe ütközne, a magyar nyelvet nem ismerő személy által ismertként megjelölt más nyelv használatát kell tolmács útján biztosítani. A Szabálysértési törvény 67. § (1) bekezdése ugyancsak rögzíti, hogy amennyiben a nem magyar anyanyelvű személy az eljárás során az anyanyelvét kívánja használni vagy e törvény szabályai szerint más nyelv használatát kéri, tolmácsot kell igénybe venni. Tolmács alkalmazására tehát a büntető - és a szabálysértési eljárásokban eljárási pozícióra és az érintett korára tekintet nélkül lehetőség van, a tolmács igénybevételéhez szükséges feltételek a rendőrség számára adottak.
A nem magyar állampolgárságú áldozatok vonatkozásában a rendőr-főkapitány kiemelte, hogy a rendőrség és a határőrség áldozatsegítő feladatairól szóló 17/2007. (III. 13.) IRM rendelet 3. § (1) bekezdése szerint a rendőrség áldozatsegítő feladatainak ellátása során köteles együttműködni –többek között – a Magyarországon működő diplomáciai és konzuli képviseletekkel.

4.) A rendőrség tájékoztatási kötelezettségének teljesítése 
A Gyvt. 17. § (2) bekezdése értelmében a rendőrség köteles jelzéssel élni a gyermek veszélyeztetettsége esetén a gyermekjóléti szolgálatnál, hatósági eljárást kezdeményezni a gyermek bántalmazása, illetve súlyos elhanyagolása vagy egyéb más, súlyos veszélyeztető ok fennállása, továbbá a gyermek önmaga által előidézett súlyos veszélyeztető magatartása esetén. A jelzési kötelezettség teljesítésével összefüggésben a Nyer. is tartalmaz szabályokat. 145. § (2) bekezdése szerint a nyomozó szerv a megalapozott gyanú közlésétől kezdődően köteles vizsgálni, hogy felmerülnek-e a Gyvt.-ben meghatározott jelzési kötelezettség teljesítését megalapozó körülmények. A nyomozó szerv a fiatalkorúval szemben indult büntetőeljárásról, továbbá a szülő vagy törvényes képviselő által a gyermek- vagy fiatalkorú sérelmére elkövetett bűncselekmény miatt indult büntetőeljárásról a megalapozott gyanú közlését követően értesíti a gyermekjóléti szolgálatot, továbbá a gyermek-, illetve fiatalkorú lakóhelye szerint illetékes gyámhatóságot. A nyomozó szerv a fiatalkorú ügyében a (Gyvt. alapján tett intézkedéséről az intézkedésről szóló irat másolatának megküldésével haladéktalanul értesíti az ügyészt.8
A jelzésadás konkrét formáját a 32/2007. (OT. 26.) ORFK utasítás 1. számú melléklete határozza meg. A jelzésadási kötelezettség megfelelő szinten történő teljesítését – a rendőrséghez hasonló módon, a rendelkezésre álló belső szabályozási eszközök igénybevételével – részletes módszertani útmutatók kidolgozásával lehetne elősegíteni. A rendszer hatékonyabb működését szolgálná különböző együttműködési protokollok kidolgozása is, amelyek részleteiben rendeznék pl. azt, hogy milyen esetekben, mely szerveknek, mennyi időn belül kell esetmegbeszélést tartani, milyen intézkedéseket kell megtenni, és azokat hogyan kell végrehajtani. Nem lehet ugyanakkor figyelmen kívül hagyni, hogy jelenleg hivatali munkaidőn túl – ügyeletén keresztül – kizárólag a rendőrség érhető el, így elmondható, hogy a gyermekvédelem többi szereplője esetében nincsenek meg a feltételei az azonnali beavatkozásának, döntéshozatalnak. 

5.)A megyei rendőr-főkapitányságok kapcsolata a társhatóságokkal, illetve a civil szervezetekkel a bűncselekmények áldozatainak segítése érdekében
A gyermekvédelmi jelzőrendszer tagjai közül a rendőrség főként a gyermekjóléti szolgálatokkal és a gyámhatóságokkal alakított ki hatékony együttműködést. A feladatkörükből adódóan e két szervezettel a legközvetlenebb a kapcsolat. A jelzőrendszer tagjai közötti kétirányú információáramlás – akár telefonon, akár személyesen – napi szinten zajlik, jelentős mértékben segítve ezzel a felmerülő feladatok végrehajtását. A 32/2007. (OT. 26.) ORFK utasítás 31. pontja alapján a megyei (budapesti) rendőr-főkapitányságok bűnmegelőzési egységei évente legalább egy alkalommal értékelik a területükön működő civil szervezetekkel, családsegítő és/vagy gyermekjóléti szolgálatokkal folytatott együttműködés formáit, módszereit és az így nyert tapasztalataikat felhasználják közös céljaik — p1. a családon belüli erőszak visszaszorítása — megvalósításához. Amennyiben indokolt, az érintett szervek, szervezetek a gördülékeny munkavégzés érdekében több alkalommal is találkoznak helyi, megyei és országos szinten egyaránt. Lehetőségeikhez mérten az előírt kötelezettségen túl, a rendőrség munkatársai részt vesznek a gyermekvédelmi hálóban tevékenykedő szervezetek rendezvényein, az érintett szervek segítik egymás oktatását, képzését. A hatékony együttműködést nagymértékben befolyásolja a személyes kapcsolatok kialakulása, ugyanis ahol ez valamilyen oknál fogva még nem történt meg, ott az együttműködés csak a törvényben meghatározottak végrehajtására szorítkozik. 
A 32/2007. (OT 26.) ORFK utasítás 28. pontja kifejezetten előírja, hogy a rendőri szerveknek erősíteniük kell együttműködésüket a gyermekvédelmi jelzőrendszer tagjaival, valamint a problémakörben érintett civil szervezetekkel, a konkrét feladatok ellátására pedig szorgalmazni kell együttműködési megállapodások megkötését. A gyermekjóléti szolgálatok és a gyámhatóságok mellett a rendőri szervek rendkívül jó munkakapcsolat kialakításáról számoltak be a megyei kormányhivatalok igazságügyi szolgálatai vonatkozásában. Jellemző, hogy a hatóságok együttműködésük alapvető szabályait kétoldalú megállapodásban rögzítik. Az oktatási intézményekkel való együttműködés terén jelentős aktivitás tapasztalható: a rendőrség szakemberei rendhagyó osztályfőnöki órák, szülői és tantestületi értekezletek, pedagógusok kezdeményezésére vagy részvételével megtartott esetmegbeszélések, bűnmegelőzési programok (D.A.D.A., Iskola Rendőre, ELLEN-SZER) vagy akár felsőoktatási intézmény által szervezett előadások keretein belül osztják meg tapasztalataikat. Több példa is említhető különböző bűnmegelőzési célú (TÁMOP) pályázatokon való oktatási és egyéb szervezetekkel közös részvétel vonatkozásában. A civil szervezetekkel való, az érintett szervek által általános jelleggel ugyancsak megfelelőnek minősített együttműködés terén — országos szinten — kiemelendő az UNICEF Magyar Bizottság szakemberképzésbe, illetve a gyermekbarát tájékoztatók és figyelmeztetések kidolgozásába való előzőekben leírtak szerinti bevonása.

6.) A tizennegyedik életévét be nem töltött személy esetén alkalmazott hatósági tanú 
A Be. 183. § (1) bekezdésében meghatározott eljárási cselekmények során, ha az érintett gyermekkorú, kötelező a hatósági tanú igénybe vétele a Be. 183. § (2) bekezdése alapján. E rendelkezés mögött az a jogalkotói megfontolás áll, hogy a hatósági tanú jelenléte garanciát jelent az eljárási szabályok megtartására. Nem hagyható ugyanakkor figyelmen kívül, hogy a hatósági tanú jelenlétével még egy, az érintett gyermekkorú számára idegen személy van jelen az adott eljárási cselekmény helyszínén, ami a nyugodt bizalmi légkör kialakítását nehezíti. Ezzel összefüggésben a rendőr-főkapitány megjegyezte, hogy amennyiben p1. egy gyermekmeghallgató szobában kerül sor kép- és hangrögzítés igénybevétele mellett a gyermekkorú kihallgatására, a Be. fenti rendelkezése nem nyújt tényleges garanciát. Egyrészt a gyermekek mindenekfelett álló érdeke nem az, hogy a nyomozati cselekmény utolsó momentumaként egy, a gyermekkorú számára teljesen idegen ember előtt felolvasásra kerüljenek saját, valamint a szobában tartózkodók adatai. Az eljárás során arra kell törekedni, hogy minél kevesebb személy legyen jelen a gyermekkorú meghallgatásánál, valamint hogy ezek a személyek a gyermek számára védelmet, biztonságot nyújtsanak. Másrészt a gyermekmeghallgató szobákban történő meghallgatásról a jegyzőkönyv csupán annyit tartalmaz, hogy kik a jelen lévő személyek, valamint azt, hogy pontos időpont szerint mikor kezdődött el a kép- és hangrögzítés. Ezen kívül a jegyzőkönyv tartalmazza azt az információt, hogy mikor és miért kellett a meghallgatást megszakítani, valamint azt, hogy ez a megszakítás mennyi ideig tartott. Ezeket az információkat a kép- és hangfelvétel is tartalmazza, valamint azt is, hogy a szobában kik tartózkodnak, ezért a rendőr-főkapitány véleménye szerint a hatósági tanú nem nyújt semmiféle további biztonsági garanciát a gyermekkorúak érdekeinek védelme körében.

VII. Az Emberi Erőforrások Minisztériuma közigazgatási államtitkára tájékoztatásában rögzítette, a szociális és gyámhivatalok a Gyer. 5/A §-ában foglalt kötelezettségeiknek az ellenőrzések és a területről érkező visszajelzések alapján eleget tesznek, Ugyanakkor megállapítható, hogy azok a bűnelkövetés és bűnismétlés megelőzésére irányuló feladataikat jelentős nehézségekkel, túlmunkával tudják ellátni. Több hivatalban a korábban főállásban e szakterülettel foglalkozó koordinátorok részére kapcsolt munkaköröket állapítottak meg.

VIII. A belügyminiszter válasza megerősítette az országos rendőr-főkapitány által előadottakat. Továbbá részletesebben tájékoztatott arról, hogy a gyermekek és fiatalok áldozattá, illetve elkövetővé válását megcélzó programok széles palettán mozognak. Csongrád megyében 2003-ban indult az ún. KOMP (Korszerű Megelőzési Program), amelynek keretében Európa legnagyobb bűnmegelőzési kisfilmtárát hozták létre. Jelenleg 67 db 5-10 perces bűnmegelőzési kisfilm és 23 spot képezi ezt a médiatárat, amelynek epizódjai nagy részben az iskolás fiatalokat célozzák meg, és céljuk az elkövetővé és áldozattá válás megelőzése. A kisfilmekhez készült tananyag is. A rendőrség általános iskolai biztonságra nevelő programjának (D.A.D.A. program) oktatói a kisfilmekkel oktatnak nagy hatékonysággal. A Fejér Megyei Rendőr-főkapitányság dolgozta ki az ún. OVI-ZSARU programot, amely a neve alapján is az óvodás korosztály áldozattá válását hivatott megelőzni Rendőr Robi és Rosszcsont Ricsi kesztyűbábok segítségével. E két említett program országossá nőtte ki magát, bár a gondozásukat, működtetésüket, továbbra is a fent nevezett főkapitányságok végzik az önkormányzat, illetve civil szervezetek segítségével. 
A BRFK az utóbbi 2 évben a Belügyminisztériumtól nyert bűnmegelőzési pályázati támogatás keretében széles körben fejlesztette a gyermekvédelmi jelzőrendszer tagjainak együttműködését, valamint pedagógusokat képzett, és szóróanyagokkal érzékenyítette az iskolásokat, a szüleiket és a pedagógusokat. 

IX. A közigazgatási és igazságügyi miniszter válaszában megismételte és megerősítette KIMISZ főigazgatója által előadottakat.

X. A civilszervezetek
1.) Az Amnesty International elnöke hivatkozott a 2010 novemberében megjelent „Erőszakos támadások a romák ellen Magyarországon” című jelentésre, amely nem kifejezetten a gyermekekkel kapcsolatos eljárásokról szól, hanem a gyűlölet-bűncselekmények áldozatainak nyújtott segítségről, szolgáltatásokról, és azok esetleges hiányosságairól.
Az Eszter Közhasznú Alapítvány munkatársának véleménye szerint a legnagyobb problémát nem a joganyag, hanem annak érvényesülése jelenti Magyarországon. Ennek alapvető oka, hogy hiányzik az igazságszolgáltatásban dolgozó szakemberek számára egységes felkészültséget biztosító, a gyermekbarát igazságszolgáltatás követelményének megfelelő eljárást lehetővé tevő tréning, képzés, továbbképzés, rendszeres oktatás, strukturált felkészítés. Ennek hiányában a meghallgatás, a tájékoztatás, az információadás, a képviselet – azaz a gyermekbarát igazságszolgáltatás alapelvei – sérülnek.
Az áldozatvédelem területén a legnagyobb problémát az alábbiakban látják:
- szakemberhiány, speciális felkészítés és általános képzési rendszer hiánya, 
- a differenciált működés hiánya, 
- a holisztikus szemlélet és az integrált áldozatsegítés/támogatás hiánya, 
- a szakmai és működési, módszertani protokollok hiánya, 
- a területen dolgozó civil szervezetek szakmai kontrolljának megoldatlansága, 
- az utánkövetés hiánya, 
- az áldozatok az áldozatsegítő lehetőségekről való információhoz jutása esetleges és nem standardizált.
Véleménye szerint áldozatvédelmi rendszerben az áldozatok nem kapják meg a szükségleteiknek megfelelő ellátást, ugyanis az áldozatvédelmi rendszer nem képes az egyes bűncselekmények speciális áldozatainak speciális szükségleteihez igazodó speciális segítséget, ellátást biztosítani.
Az áldozatvédelmi rendszer hiába decentralizált, ez csak látszólag jelenti azt, hogy az áldozatok teljes körűen bárhol hozzájuthatnának segítséghez. Valójában a megyei kormányhivatalokba telepített funkciókat nehezen érik el a kistelepüléseken, megyeszékhelyektől távoli helyeken élők. Az áldozatsegítő rendszer további decentralizációja, a jelenlegi feladat koncentráció elveinek újragondolása szükséges.
A Fehér Gyűrű Közhasznú Egyesület elnöke szerint a hazai áldozatvédelmi rendszerrel kapcsolatos ismeretek megszerzését az nehezíti, hogy az áldozatok számát illetően valós adatokkal nem rendelkeznek, csak arról vannak adataik, hogy hányan kerültek kapcsolatba a hatóságokkal áldozatként, illetve az áldozatvédelem állami és/vagy civil szervezeteivel.
Szükségesnek tartják, hogy rendszeres időközönként országos reprezentatív mintát alapul vevő viktimológiai vizsgálatokat folytassanak. A hazai első és egyetlen országos mintán végzett viktimológiai vizsgálat az Országos Kriminológiai Intézetben (OKRI) készült 2003-ban. Ennek eredményei szerint, a tényleges bűncselekmények száma az ismertté vált esetek mintegy kétszerese, továbbá a bűncselekmények áldozatainak kevesebb, mint a fele kerül csak kapcsolatba a hatóságokkal, a többi rejtve marad.
Tapasztalatuk szerint a gyermekek helyzetét az eljárás során sokkal inkább az eljáró hatósági személy attitűdje, személyisége befolyásolja, mint a jogszabályi környezet, legyen szó akár gyámügyi-, akár gyermekvédelmi-, akár büntetőeljárásról, vagy akár éppen a szociális igazgatás területéről. Éppen ezért pusztán a jogszabályi környezetnek a gyermekbarát intézkedésekkel való megreformálásán túl szükséges speciálisan felkészített, lehetőség szerint csak ezzel a területtel foglalkozó nyomozókat, vizsgálókat, ügyészeket és bírókat alkalmazni. A felkészítésnek a tárgyismereten túl ki kellene terjednie a szociális, gyermekvédelmi, gyámügyi és igazságügyi szférában tevékenykedők közös képzésére is. Jelenleg ugyanis a szervezetek közötti kapcsolattartás és együttműködés nagymértékben függ a különböző szervetekben dolgozók informális kapcsolatától. 
Az eljáró hatóságok sok esetben nem tájékoztatják az áldozatokat a segítségnyújtási lehetőségekről (ennek oka lehet az is, hogy adott esetben maga a rendőr, a gyermekjóléti, vagy gyámhivatali előadó sem tájékozott). A gyermekkorú áldozatok esetében nagy problémát jelent, hogy nincs egységes rendszer a rendőrségeken belül a gyermekvédelmi feladatok ellátására. Egyes kapitányságokon a bűnmegelőzési osztály (vagy referens) látja el ezeket a feladatokat, míg máshol önálló osztályt hoztak létre, előfordul azonban az is, hogy nem jelöltek ki ilyen személyt vagy egységet.
Az áldozatvédelmi rendszer további problémája, hogy nem kellően differenciált, ezért lenne szükség egy differenciáltabb áldozatvédelmi rendszerre. A bűncselekmények áldozatai ugyanis különféle szükségletekkel bírnak, mind az elszenvedett cselekmény, mind pedig saját helyzetük (szociális, pénzügyi, jogi, stb.) nagyon különböző lehet. 
Szintén probléma, hogy az áldozatvédelmi rendszer csak látszólag decentralizált. A kormányzati hivatalokhoz telepített ellátórendszer nem biztosítja azt, hogy az áldozatok automatikusan védelemben részesüljenek. Esetleges, hogy ki és hogyan jut segítséghez, arról nem is beszélve, hogy az integrált ellátás – az áldozat sajátos és egyedi szükségleteire reagáló ellátás egészségügyi, a jogi, a szociális, vagy a pszichológiai szolgáltatás egy helyen – sem létezik. A KIMISZ Áldozatvédelmi Szolgálat alapvetően kárenyhítéssel foglalkozik, ez azonban önmagában nem elégséges.
A Kék vonal Gyermekkrízis Alapítvány elnöke válaszlevelében arról számolt be, hogy a gyámhatóságok bevonása a legtöbb esetben a védelembe vételi eljárást, vagy a gyerek családjából való kiemelését jelenti. Ezeken a pontokon az Alapítvány munkatársai már nem tudják utánkövetni az eseteket, mivel a szakmai partnerek elzárkóznak a további információszolgáltatástól, hivatkozva a személyes adatok védelmére. A legtöbb esetben azt a tájékoztatást kapták, hogy a gyermekvédelmi intézkedések folyamatban vannak. 
Az Alapítvány munkatársai a gyermekvédelmi szakellátással leginkább a gondozásból szökő gyerek intervenciójánál kerülnek kapcsolatba (2011-ben hét ilyen eset fordult elő). A legtöbb eset olyan gyerekekkel kapcsolatos, akik már több alkalommal szöktek el a gyerekotthonból, náluk már a speciális elhelyezés iránti intézkedést előkészítették. Két gyermek esetében, akik első alkalommal szöktek el, nagyon aktív és segítő együttműködést tapasztaltak. Egy 14 éves pszichiátriai kezelés alatt álló lány esetében plakátakcióba vonta be az Alapítvány az intézmény vezetőjét, munkatársait és a helyi (és környéki) rendőrséget, önkormányzatot, amelynek eredményeként lakossági bejelentés alapján megtalálták a lányt.
A rendőrséggel négy esetben vették fel közvetlenül a kapcsolatot, a többi esetben a gyermekjóléti szolgálat vonta be a rendőrséget az ügybe. A közvetlen kapcsolataiknál változatos együttműködési készséget tapasztalnak, az aktív, konzultációra és együttműködésre nyitott, az érintett gyerek érdekeit tiszteletben tartó attitűdtől egészen az együttműködéstől elzárkózó, vagy azt minimálisan megvalósító, gyerekközpontúnak egyáltalán nem nevezhető attitűdig.
Az Alapítvány elnökének álláspontja szerint a civil szereplőre marad az a feladat, hogy megfelelően tájékoztassa az érintetteket a kialakult helyzet jogi vonatkozásairól és következményeiről, az elérhető állami, önkormányzati szakmai szolgáltatásokról, a hatóságokról, a civil szervezetekről, illetve mindezek feladatairól, elérhetőségéről, és szolgáltatásairól, a gyermekek alapvető jogairól, szükségleteiről és a kapcsolattartás biztosításának fontosságáról, a megegyezés fontosságáról, a mediáció lehetőségéről. Mindezekkel együtt a civil szereplő feladata a megkereső érzelmi támogatása, az önbíráskodás megelőzése és a gyerek legfőbb érdekének képviselete. 
Az Alapítvány munkatársai minden esetben közvetítenek az ügyfél és az illetékes hatóság, szakember között, ugyanis többször előfordul, hogy az ügyfél elakad valamelyik hatóság ügyfélszolgálatán és nem találkozik személyesen az előadóval. Gyakori jelenség, hogy a gyermekvédelmi aspektus háttérbe szorul, a hatóság nem tájékoztatja az ügyfelet arról, hogy, hova fordulhat, az illetékes szervek pedig nem működnek együtt.
Az Alapítvány javaslatai a következőkben foglalhatók össze: Nagyon fontos a megelőzés, amelyben kiemelt szerepe van azoknak a szervezeteknek, amelyek könnyen elérhető (anonim és/vagy 24 órás), ingyenes szolgáltatásokat nyújtanak a megkeresőknek, a veszélyben lévőknek, vagy a veszélyeztetett, magas kockázatú csoportoknak. Az ilyen profilú szervezeteket célszerű lenne bevonni a hatósági szférába.
A gyermek – és fiatalkorú ügyében kiemelt jelentősége van az időtényezőnek: mennyi időn belül kap – megfelelő jogi – tájékoztatást, vagy szakszerű segítséget. Fontos az is, hogy a gyermekek értsék, mi és hogyan történik velük, milyen események várnak rájuk, miben dönthetnek ők maguk és kitől kaphatnak megbízható, szakszerű segítséget. Ugyanez vonatkozik a szülőkre, gondviselőkre, gyámokra is, hagy közérthető, világos információkat kapjanak, lássák át és értsék meg azokat a folyamatokat, amelyeknek hatásuk van a gyerekeikre, legyenek tisztában tetteik következményeivel és legyenek érdekeltek a gyerekjogok biztosításában (kapcsolattartás). 
Szükséges lenne a feleket már a családsegítés, illetve a hatósági eljárások kezdetén a mediáció lehetőségéről és előnyeiről tájékoztatni. A mediáció módszere a bírósági szakaszban is folytatható, polgári és büntető eljárásokban egyaránt.
Kiemelten fontos lenne a gyerekekkel, fiatalokkal, szülőkkel kapcsolatba kerülő szakemberek, hatóságok érzékenyítése, speciális képzése az érintettekkel való kommunikációt, a gyermeki szükségleteket, és a jogi ismereteket illetően.
A közérthető és világos protokollok szintén nélkülözhetetlenek a szakemberek és a hatóságok számára az esetkezelésre vonatkozóan az eredményes és hatékony áldozatsegítési tevékenységhez.
A Magyar Helsinki Bizottság elnöke szerint az áldozatsegítő szolgálat nincs felkészülve és nem rendelkezik speciális ismeretekkel a kiskorú áldozatok támogatására, ilyen irányú képzést, felkészítést nem kapnak. A társhatóságokkal az áldozatsegítő szolgálatok kapcsolatban állnak. A civil szervezetekkel való együttműködés kizárólag az adott megyei áldozat-segítő szakember egyéni kezdeményezésén, motivációján, kapcsolatteremtő képességén múlik, hiszen véleménye szerint nem kötelező feladat a helyi nem állami szervezetekkel való együttműködés.
Az áldozatsegítő szolgálat hatékonyságát, szakmai fejlődését – álláspontja szerint – jelentősen gátolja az, hogy a korábbi központi szakmai irányítás intenzitása csökkent, a megyei szolgálat a kormányhivatalok alárendeltségében, adminisztratív irányítása alatt működnek, a központ hivatallal való szakmai kapcsolat, felügyelet jelentős mértékben gyengült. Tovább csökkenti az áldozatsegítés hatékony feladatellátását, hogy a szolgálat egyre kevesebb ügyintézővel működik, több megyében a jogi segítségnyújtó szolgálattal vonták össze. A Helsinki Bizottság általános jellegű tapasztalatai alapján kifejtette, hogy a hatóságok, a hatósági eljárásokban részt vevő szakemberek nincsenek felkészítve a gyermekekkel való megfelelő bánásmódok alkalmazására a 18 év alatti elkövetők és áldozatok számára nem állnak rendelkezésre valódi segítséget jelentő szolgáltatások (pl. pszichológiai, mentális segítségnyújtás, stb.) Tudomásuk szerint átfogó, több szakterületről érkező szakembert bevonó, multidiszciplináris képzések nem léteznek, — különösen szociális szférán kívül dolgozó — szakemberek szupervíziója, kiégésnek megelőzése, új gyermekközpontú technikák oktatása egyáltalán nem biztosított. Az eljárások rendszerint kevés eltérést mutatnak a felnőttekkel kapcsolatban alkalmazott eszközökhöz képest.
A Magyar Ökumenikus Segélyszervezet módszertani intézményvezetője arról számolt be, hogy a családvédelmi koordinációért felelős szervek hatékonysága az egyéb feladatok miatti túlterheltség miatt névleges, nem tudják hatékonyan betölteni szerepüket. A gyámhivatalok ez irányú feladatkör-bővítését nem követte kapacitásfejlesztés.
A bántalmazók az intézmények (gyermekjóléti szolgálatok, gyámhivatalok, családok átmeneti otthonai) munkatársaira számos esetben agresszivitásukkal olyan hatást gyakorolnak, hogy a szakmai döntések mögött a félelem áll, így több gyermek marad a bántalmazó környezetében. A hatékonyabb munka végzés érdekében ezért célszerű lenne átgondolni a gyermekvédelemben dolgozó munkatársak és intézmények védelmét, az ellenük elkövetett bűncselekmények minősítését.
A jelzőrendszeri feladatokat, az éves jelzőrendszeri „konferenciákat” tényleges és érdemi tartalommal kellene megtölteni. Aktív szerephez kell hozzájuttatni a jelzőrendszeri tagokat és konkrét célokat kellene megfogalmazni, hogy hova szeretnének eljutni egy – egy terülten tevékenykedők. Kiemelten fontos lenne a jó gyakorlatokat összegyűjteni és terjeszteni, ösztönözni a gyakorlatban való alkalmazásukat.
Pozitív tapasztalatként számolt be az intézményvezető az igazságügyi szolgálatokkal és a rendőrséggel való együttműködésről. 
Nők a Nőkért Együtt az Erőszak Ellen Egyesület elnöke az áldozatsegítés területén a Koordinált és integrált ügyfélellátás megteremtésének fontosságát hangsúlyozta.
Az UNICEF Magyar Bizottságának tapasztalata szerint szakadék húzódik a jogszabályokban előírt követelmények és a mindennapi joggyakorlat között. Disszonancia van a gyermekek meghallgatása körül (mind a polgári, mind a büntető, mind pedig a közigazgatási eljárásokban), a gyermek képviseletének területén (az eseti gondnok és ügygondnok kirendelésekben és ezeknek az eseti képviselőknek a működésében), a gyermek véleményének meghallgatásában és a gyermekek részvételében a róluk szóló döntésekben (amely különösen az államigazgatási – gyámhivatali – eljárásokban, és a polgári ügyekben értelmezhető komoly hiátusként). Az UNICEF szerint az ENSZ Gyermekjogi Egyezménye 3. cikke szerinti „gyermek legjobb érdekének” érvényesülése az ügyek döntő többségében nem érvényesül, vagy azért mert az eljáró szakemberek nincsenek tisztában azzal, hogyan lehetne azt biztosítani, vagy pedig azért, mert fel sem merül, hogy a gyermek saját önálló érdekkel bír (és nem valamelyik szülője, gondviselője vagy egy intézményi érdek mögé sorolható be a gyermek szükséglete, érdeke).
Az UNICEF hiányolja gyermekközpontú igazságszolgáltatásnak, mint alapelvnek az általános érvényű megjelenését. További problémát jelent, hogy még a gyermekbarát igazságszolgáltatás fogalma nem jelenik meg egyetlen hazai normában sem. Álláspontja szerint a gyermekközpontú igazságszolgáltatás egységes fogalmának és tartalmi jegyeinek meghatározására, a jogszabályokban alapelvi szintű megjelenítésére, ezzel párhuzamosan a joggyakorlat kritikai revíziójára és a képzési rendszer átalakítására lenne szükség ahhoz, hogy a szakemberek oldalán az igazságszolgáltatás gyermekbarát működéséről lehessen beszélni.
Az UNICEF Magyar Bizottsága 2012 első félévében empirikus kutatást végzett a gyermekek tapasztalatairól és elkészítette a „gyermekbarát igazságszolgáltatás” tájékoztatóját, amiben az egyes eljárások során érvényesülő gyermekjogokról és az eljárási szereplőkről, az ügyek menetéről ad közérthető nyelven tájékoztatást. Ezen túlmenően szorgalmazzák, hogy az egyes hatóságok, hivatalok és szervezetek is nyissanak a gyermekek felé, és az ő részvételükkel dolgozzanak azon, hogy az egyes eljárások jobban tiszteletben tartsák a gyermekek jogait és szükségleteit. 
Az UNICEF szerint az áldozatvédelemben különösen erős a civil szervezetek jelenléte, amely reprezentáció ugyan nem látszik, a gyakorlatban mégis az tapasztalható, hogy főleg a különösen sérülékeny áldozati csoportok körében az állami intézményrendszer mellett az áldozatok a civilektől is segítséget kérnek. Ennek oka részben az állami ellátórendszerrel szembeni elégedetlenség, az állami áldozatsegítés korlátainak megtapasztalása (például a jogi képviselet és a jogsegély területén), másrészt, hogy a sérülékeny csoport tagjainak többsége nem tudja megfizetni magánintézmények vagy magánszolgáltatók által nyújtott segítséget (pszichológus, egészségügyi ellátás, fizetett ügyvéd, stb.).
Az áldozatsegítésben résztvevő civil részvétel ugyanakkor komoly aggályokat vet fel, mivel semmiféle szakmai kontroll, ellenőrzés, működési szupervízió nem létezik ma Magyarországon. További problémát jelent, hogy az áldozatsegítés és áldozattámogatás jelenlegi rendszerében nem biztosítható a holisztikus ellátás, azaz hogy a bűncselekmény áldozata egy helyen (vagy legalábbis egy diszpécser szolgálat igénybevételével) kapjon segítséget különböző (egészségügyi, szociális, családvédelmi, gyermekvédelmi, jogi, stb.) szükségleteire. Az áldozatok küldözgetése, utaztatása” sok esetben eredményez ellátatlanságot, ill. nem ellenőrizhető, hogy valójában milyen segítségnyújtásban részesül az áldozat, illetve nincs statisztikai adat vagy információ áldozatsegítő/áldozatvédelmi intervencióban részesülőkről, és az igénybevett szolgáltatással az áldozatok mennyire elégedettek. Ennek következménye, hogy a látencia nem csak az egyes bűncselekményi csoportokban kiemelkedően magas, de magában az áldozatvédelemben is. Összességében elmondható, hogy adatokra, kutatásokra, erre épülő stratégiai tervezésre, a képzési rendszer reformjára, és azt kiegészítő jogalkotásra lenne szükség ahhoz, hogy a gyermekekkel kapcsolatba kerülő igazságszolgáltatási és áldozatvédelmi rendszer valóban hatékonyan, a gyermekjogok tiszteletben tartása mellett tudjon működni.
Az Országos Kriminológiai Intézet igazgatója levelében arra hívta fel a figyelmet, hogy az Sztv. 128.§-ának (5) bekezdése értelmében, ha a szabálysértési hatóság indokoltnak tartja, a fiatalkorú elkövető védelembe vételét kezdeményezheti a fiatalkorú lakóhelye szerint illetékes települési önkormányzat jegyzőjénél. Ugyanakkor a törvény a gyermekkorú elkövető tekintetében az esetleges gyermekvédelmi intézkedés megtétele érdekében hasonló - sem kötelező, sem mérlegelésen alapuló értesítési/kezdeményezési - kötelezettséget nem tartalmaz.
Az országos rendőrfőkapitány által a családon belüli erőszak kezelésével, valamint a kiskorúak védelmével kapcsolatos feladatok végrehajtására vonatkozóan kiadott 32/2007. (OT. 26.) ORFK számú utasításának VI. fejezete foglalkozik a gyermekvédelmi törvényből fakadó rendőri feladatokkal. Az utasítás 43. pontja alapján a rendőrség a kiskorú védelme érdekében értesíti a települési önkormányzat jegyzőjét, ha a fiatalkorú szabálysértést követett el, és a szabálysértési hatóság indokoltnak tartja a jogerős határozat megküldését.
A fentiekből következően sem maga a Gyvt. vonatkozó rendelkezése9, sem a rendőrség e törvénnyel összefüggő feladatainak belső szabályai nem nevesítik a szabálysértés tényállását megvalósító gyermekkorú elkövetőt, kizárólag a szabálysértést elkövető fiatalkorúak tekintetében tartalmaznak kötelező, illetve mérlegelést engedő szabályokat a gyermekvédelmi intézkedés kezdeményezése körében.
Ugyanakkor a Gyvt. 17.§-ának (1) bekezdése alapján a rendőrség, az ügyészség és a bíróság a törvényben szabályozott gyermekvédelmi rendszerhez kapcsolódó feladatot látnak el – többek között a gyermek veszélyeztetettségének a megelőzése és megszüntetése érdekében – a törvényben meghatározott alaptevékenység keretében. Ezen intézmények kötelesek jelzéssel élni a gyermek veszélyeztetettsége esetén a gyermekvédelmi szolgálatnál.
E törvényben előírt jelzési kötelezettséggel látszik összhangot teremteni a 32/2007. (OT. 26.) ORFK utasítás 39. pontja, amely előírja, hogy ha a szabálysértési eljárás során kiskorú veszélyeztetettsége állapítható meg, a hatóság rendszeresített adatlap megküldésével haladéktalanul jelzést ad a gyermekjóléti szolgálatnak.
Az általános tapasztalatok szerint, a hiányos szabályozás ellenére is, országos viszonylatban a szabálysértési hatóságok a gyermekkorú elkövetőkkel szemben a gyermekvédelmi intézkedés kezdeményezése érdekében a szükséges intézkedéseket megteszik.
Az ügyész által vizsgált egyes szabálysértési hatóságok mindemellett a gyermekkorú védelembe vételét szinte sohasem kezdeményezik, míg mások az eljárást megszüntető határozatokat mérlegelés nélkül automatikusan küldik meg a jegyzőnek. Ez összefügg azzal, hogy a szabálysértési hatóságok a védelembe vétel alapvető feltételét, a gyermek veszélyeztetettségét még akkor sem vizsgálják, ha a gyermekkorú (és törvényes képviselője) meghallgatásával folytatják le a szabálysértési eljárást. Ez nem egyszer – különösen a tulajdon elleni szabálysértéseknél – az indokolt védelembe vételi eljárások elmaradásához, míg más esetekben – jellemzően a közlekedési szabálysértéseknél – indokolatlan gyámhatósági eljárásokhoz vezet (Pest megye).
Annak oka, hogy a szabálysértési hatóság a védelembe vételt nem szorgalmazza – ezzel szemben a gyermekjóléti szolgálatnak jeleznek tapasztalataikról – gyakorta abban keresendő, hogy a hatóság maga a szabálysértési eljárásban feltárt adatok alapján, nincs abban a helyzetben, hogy megalapozott állásfoglalást alakítson ki a gyermekkorú veszélyeztetettségének súlyosságáról és az esetleges védelembe vétel indokoltságáról (Jász–Nagykun–Szolnok megye).
Az igazgató álláspontja szerint az áldozatsegítés rendszere Magyarországon nem kellőképpen fejlett. A nyomozás során – nagyon sok esetben – általános elvként elhangzik az áldozatvédelmi szervezetek felsorolása, alkalmazásuk azonban limitált. Az áldozatsegítés átmeneti és tartós anyagi segítséget is tud nyújtani, azonban ritkán kerül sor a bűncselekmények lelki sérüléseinek feldolgozására.
Az Áldozatsegítő Szolgálat hatékonyság-vizsgálatával kapcsolatos kutatási beszámolóban10 is megállapították, hogy „elengedhetetlen, hogy az áldozattá válás pszichikai és mentális részét is képes legyen látni az áldozatsegítési ügyekben eljáró ügyintéző. A jelenlegi helyzetben tehát az áldozatsegítési eljárás formailag viszonylag jól szabályozott, a tartalmi kérdések azonban távolról sem megnyugtatóan rendezettek.” Javasolták, hogy a szociális ellátórendszer más területeivel intenzívebb kapcsolat kialakítását és lehetőség szerint a problémák jelentős részének nem az azonnali pénzügyi segély kifizetésével történő megoldását. Továbbá javasolták az ún. együttes szolgáltatások kialakítását az áldozatok számára, amely csak akkor lehetséges, ha a sértett-segítő szolgálat erőteljesebben vesz részt a partneri együttműködésekben. A cél elérését jelentős mértékben segíthetné egy szervezeti információáramlási protokoll kidolgozása. Megállapították, hogy „a krízisintervenciót, a mentális, illetve pszichológiai segítségnyújtást az áldozatsegítő szolgálat – szakembereinek ilyen irányú felkészültsége hiányában – nem tudja nyújtani.” Ezért javasolták, hogy „szükséges lenne a jogász végzettségű munkatársak mellett szociális munkás, pszichológus foglalkoztatása is az áldozatsegítő szolgáltatás keretében. Ha erre nincs mód, legalább megyénként egy áldozatokkal foglalkozó pszichológussal szoros kapcsolat kialakítása és a munkatársak szociális ismeretekkel történő kiképzése. A szociális érzékenység, és az empátiás készség elengedhetetlen alkalmazási kritériumként is megfogalmazható az áldozatsegítő munkakör betöltéséhez szükséges szkillek között.”

A vizsgálat megállapításai
I. A hatáskör tekintetében
A feladat- és hatáskörömet, valamint ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságaimat az Ajbt. határozza meg. A törvény 18. § (4) bekezdése szerint az alapvető jogok biztosa a hatóságok tevékenysége során felmerült, az alapvető jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében hivatalból eljárást folytathat. A hivatalból indított eljárás természetes személyek pontosan meg nem határozható, nagyobb csoportját érintő visszásság kivizsgálására vagy egy alapvető jog érvényesülésének átfogó vizsgálatára irányulhat.

II. Az érintett alapvető jogok és elvek tekintetében
1. Az Alaptörvény XV. Cikk (4) bekezdése szerint Magyarország az esélyegyenlőség megvalósulását külön intézkedésekkel segíti. A következő bekezdésben rögzíti, hogy Magyarország külön intézkedésekkel védi a gyermekeket, a nőket, az időseket és a fogyatékkal élőket. Az Alaptörvény tehát a gyermekeket gondoskodásra szoruló és külön védelmet igénylő csoportként emeli ki. A Kommentár hangsúlyozza továbbá, hogy a megkülönböztetés általános tilalma alóli kivételt jelent az Alaptörvény azon rendelkezése, amely alapján Magyarország az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedéseket is tesz. E rendelkezés értelmében az egyenlőség tartalmi megvalósulását szolgáló, az esélyegyenlőtlenség felszámolása érdekében tett pozitív megkülönböztetés megengedett.
Az esélyegyenlőség elősegítése az állam részéről egy jogi lehetőséget biztosít, ugyanakkor bizonyos, valamely tulajdonságuk (pl. életkor, betegség, testi fogyatékosság) miatti sajátos, kiszolgáltatottabb helyzetük miatt objektíve hátrányba kerülő személyek csoportjainál az állami beavatkozás nem fakultatív feladat: az állam itt köteles hatékony lépéseket tenni az eredendően és súlyosan egyenlőtlen helyzet felszámolására. 
Az alkotmánybírósági gyakorlat szerint az állam szabadságot élvez abban, hogy milyen módon, milyen jogi, normatív és anyagi eszközökkel teljesíti az esélyegyenlőség előmozdítására vonatkozó alkotmányos kötelezettségét, mint államcélt: figyelembe kell venni és mérlegelni lehet az eszközök megválasztásában az állam teherbíró képességét. Nem vitatható ugyanakkor, hogy az esélyegyenlőség megvalósításának – az Alaptörvény által is nyomatékosítva – a legmesszebbmenőkig eleget kell tenni a gyermekek, különösen a beteg gyermekek esetében.
2. A gyermekek jogairól szóló ENSZ egyezményt az ENSZ Közgyűlése 1989. november 20-án egyhangúan fogadta el és 1990. szeptember 2-án lépett hatályba. A következő évtizedben az ENSZ tagállamok – két ország kivételével – ratifikálták. Ezzel az Egyezmény a legszélesebb körben elismert nemzetközi emberi jogi szerződéssé vált. Magyarország, mint az Egyezményt ratifikáló országok egyike,11 nemzetközi kötelezettséget vállalt, hogy érvényesíti a gyermekek alapvető jogait és gyakorlatban alkalmazza az egyezmény előírásait. 
Az Egyezmény legjelentősebb előrelépése, hogy a gyermekeket személyeknek és állampolgároknak ismeri el, akik képesek arra, hogy aktív szerepet játsszanak emberi jogaik megélésében. A gyermek ily módon sokkal inkább társadalmi szereplő, semmint erőtlen és hangtalan gyámolítottja a családnak és a társadalomnak. Az Egyezmény a gyermek jogairól bevezette és hangsúlyozza azt a felfogást, miszerint a gyermekek jogokkal bíró személyek, átmenetet képezve a szükségletek kielégítésére alapozott politikától a jogok és az egyéni érdekek tiszteletén alapuló politika irányába. 
Az Egyezményben részes államok, a dokumentum 24. cikkében elismerték a gyermeknek a lehető legjobb egészségi állapothoz való jogát, valamint, hogy orvosi ellátásban és gyógyító-nevelésben részesülhessen, és erőfeszítéseket tesznek annak biztosítására, hogy egyetlen gyermek se legyen megfosztva az ezeknek a szolgáltatásoknak az igénybevételére irányuló jogától. 
A fenti jog teljes körű megvalósításának biztosítására, a részes államok vállalták, hogy alkalmas intézkedéseket tesznek különösen arra, hogy küzdjenek a betegség és az alultápláltság ellen, valamint tájékoztassák a társadalom valamennyi csoportját és különösen a szülőket és a gyermekeket a gyermek egészségére és táplálására.
3. Az Alkotmánybíróság már működése első éveiben elvi éllel állapította meg, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. Az Alkotmánybíróság szerint a jogbiztonság az állam kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és egyes jogszabályok világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak legyenek a norma címzettjei számra.12 Az irányadó alkotmánybírósági tézis szerint a jogállamiság elvéből folyó követelmény a közhatalom, a közigazgatás törvény alá rendeltsége: a közhatalommal rendelkező szervek a jog által megállapított működési rendben a polgárok számára megismerhető és kiszámítható módon szabályozott korlátok között fejtik ki tevékenységüket.13

III. Az vizsgált kérdéskör tekintetében
A korábban hatályban volt magyar Alkotmány 67. § (1) bekezdése rögzítette, hogy Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
A 2012. január 1. napjától hatályos új Alaptörvény XVI. cikkének (1) bekezdése is tartalmazza ezt a jogot, igaz külön kötelezettek megjelölése nélkül: „Minden gyermeknek joga van a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges védelemhez és gondoskodáshoz.”
A gyermek jogainak sajátosságai az alanyban, tehát magában a gyermeki létben rejlenek. „A gyermek ember, akit minden olyan alkotmányos alapvető jog megillet, mint mindenki mást, de ahhoz, hogy a jogok teljességével képes legyen élni, biztosítani kell számára az életkorának megfelelő minden feltételt felnőtté válásához.” (995/B/1990. AB határozat).
A gyermeket tehát főszabályként minden olyan alapvető jog megillet, mint bármely más embert, de ahhoz, hogy a jogok teljességével képes legyen élni, biztosítani kell számára az életkorának megfelelő minden feltételt a felnőtté váláshoz. Erre tekintettel kifejezetten a gyermekek jogaként került rögzítésre a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéshez szükséges védelemre és gondoskodásra való jog. E védelemre és gondoskodásra a gyermek mindenkivel szemben igényt tarthat, függetlenül attól, hogy az Alaptörvény külön kötelezetteket nem jelöl meg.
A gyermekek védelmének érdekében az államot terhelő kötelezettségek – ahogy ezt az Alaptörvény idézett rendelkezései és az Alkotmánybíróság által kifejtettek meghatározzák – megkívánják, hogy az igazságszolgáltatási és közigazgatási eljárások során is érvényesüljenek a gyermek életkorának megfelelő speciális követelmények. Ez a tisztességes eljáráshoz való jog követelményének megfelelő eljárás megvalósulásához szükséges feltétel, amennyiben gyermek is érintett. E speciális követelményeknek az említett eljárásokban is meg kell valósulnia, így erre tekintettel kell lenni mind a jogalkotás, mind a jogalkalmazás során. Gyermeknek pedig alkotmányjogi szempontból az tekintendő, aki a 18. életévét még nem töltötte be.
A gyermeket ért veszélyeztető tényezők megelőzési érdekében a kérdéssel összefüggésben korábban már több átfogó vizsgálatot folytattam, különösen a gyermekvédelmi jelzőrendszer működésével kapcsolatos anomáliákra tekintettel lsd. AJB 2227/2010. számú, illetve a gyermekek kormeghatározásával kapcsolatosan az OBH 7120/2009. számú jelentésemben.
1/ Vizsgálatommal arra kerestem választ, hogy a megyei gyámhivatalok bűnelkövetéssel, illetve a bűnismétlés megelőzésével kapcsolatos feladatukat, amelyet a Gyer. 5/A. §-a határoz meg, a gyakorlatban miként valósítják meg.
a/ Valamennyi gyámhivatal tájékoztatást kér a megye területén a szervezett bűnelkövetés, illetve a bűnismétlés megelőzése céljából indított programokról és vezet is róla nyilvántartást. Több Hivatal is jelezte, nincs egységes értelmezés abban a kérdésben, hogy mi minősül bűnelkövetés, illetve bűnismétlés megelőzése céljából indított programnak. A gyakorlat pedig változatos képet mutat, míg a hivatalok egy része (pl. Borsod-Abaúj-Zemplén megye, Hajdú-Bihar megye) a Gyer. 5/A. § (2) bekezdésében meghatározott feladata keretében, az előző évre vonatkozó jelentés elkészítéséhez kért tájékoztatókból gyűjt információt az előző évben megszervezett programokról, más részük ad-hoc módon, pl. gyermekvédelmi, vagy gyermekjóléti szolgálatok ellenőrzésekor (Bács-Kiskun, Fejér megye), vagy szakmai értekezleteken (Vas megye) jut információhoz. Győr-Moson-Sopron megye számolt be arról, hogy e kérdéssel összefüggésben külön adatgyűjtést végeznek.
A megyei gyámhivatalok tájékoztatáskérésében is elsősorban önkormányzatok, gyermekjóléti szolgálatok, megyei rendőr-főkapitányságok, iskolák, igazságügyi hivatalok szerepeltek, jellemzően más állami szervek, civilszerveztek, egyházak nem.
A programok szervezői között túlnyomórészt iskolák, majd gyermekjóléti szolgálatok és a rendőrség voltak, elenyésző számban jelentek meg szervezőként önkormányzatok, civil szervezetek, illetve egyházak.
A Gyer. alapján a Hivatalok nemcsak összegyűjtik a programokat, hanem azokról nyilvántartást is vezetnek. Néhány megye (Veszprém, Tolna, Somogy megye) jelezte, hogy a nyilvántartást elektronikus formában kezeli, és abból nyújt információ. Győr-Moson-Sopron megye utalt arra, hogy a programokat honlapjukon kívánják közzé tenni, illetve pár Hivatal a szakmai tanácskozásokon, értekezleten vagy ellenőrzéseik során ad tájékoztatást a tudomásukra jutott bűnmegelőzési programról.
b) A megyei szociális és gyámhivatal folyamatosan figyelemmel kíséri a gyermekek védelmét szolgáló bűnmegelőzési pályázati felhívásokat, azokról tájékoztatja a helyi önkormányzatokat, az állami, az egyházi és a nem állami szerveket, illetve az általuk fenntartott intézményeket és a civil szervezeteket.
Valamennyi Hivatal figyelemmel kíséri a pályázati felhívásokat, illetve a felhívásokról való tudomásszerzés érdekében együttműködnek a rendőr-főkapitányságokkal, továbbá különböző formákban (honlapjukon, e-mailben, tanácskozásokon), de eleget tesznek ezzel kapcsolatos tájékoztatási kötelezettségüknek.
E kérdésnél is visszatért az értelmezési probléma, miszerint mely felhívások tartoznak a bűnmegelőzési pályázati felhívások körébe. Fejér megye a gyermekek oktatásával, szabadidő eltöltésével, táboroztatással, továbbképzéssel kapcsolatos lehetőségeket is a bűnmegelőzésnek tekinti. Ebből is következhet az, hogy míg a hivatalvezetők egy része nagyobb számú felhívás továbbításáról szólt (Veszprém megye 90 pályázat), máshol csak elvétve találtak e cél megvalósítását szolgáló pályázati kiírást (pl. Győr-Moson-Sopron, Zala megye 1-1 pályázat). A Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei hivatalvezető pedig a gyermekvédelmi gondozásban lévő gyermekek számára szervezhető pályázati lehetőségeket hiányolta.
Szinte minden hivatalvezető kifejtette, hogy a pályázati lehetőségek beszűkültek, az önkormányzatok pályázati lehetőségét emellett hátrányosan befolyásolja a pályázat benyújtásához szükséges önerő biztosítása, a pályázatok utófinanszírozása. A Jász-Nagykun-Szolnok megyei hivatalvezető pedig a pályázási kedv csökkenését a sikertelenül benyújtott pályázatokban látja.
c) A megyei gyámhivatal segítséget nyújt az előző pont szerinti pályázatok benyújtásához és az elnyert támogatások cél szerinti felhasználásához
A megyei gyámhivatalok egy része arról számolt be, hogy a pályázatok benyújtásához érdemi segítséget nem tudnak nyújtani, hiányzik hozzá a pályázatírói szaktudás, csupán egy megye – Jász-Nagy-Szolnok megye – jelezte, hogy képzett pályázatírójuk van. 
A hivatalvezetők összességében megerősítették, hogy a pályázók jellemzően nem kérnek segítséget pályázatuk benyújtásához, ha előfordul, akkor értelmezéssel, szaktanácsadással tudják őket segíteni Békésben, Csongrádban, Veszprémben és Zalában. Bács-Kiskun megye a pályázási kedvet a sikeresen lezajlott programokról való információbiztosítással segíti elő.
Az elnyert támogatások cél szerinti felhasználásához való segítségnyújtással összefüggésben valamennyi hivatalvezető arról tájékoztatott, hogy a sikeres pályázatokról általában nem szereznek információt, így a támogatási összegek felhasználásában sem tudnak segítséget nyújtani. Veszprém megye hangsúlyozta, hogy a támogatás cél szerinti felhasználása, a pénzügyi elszámolás speciális pénzügyi szaktudást is igényel, amivel a Hivatal apparátusa nem rendelkezik.
d) A megyei gyámhivatal illetékességi területén összehangolja a gyermekek számára indított bűnmegelőzési programokat
A feladat ellátásával összefüggésben a kérdésre válaszoló hivatalvezetők többsége problémát jelzett, gondot okoz ugyanis, hogy nincs pontos nyilvántartásuk a bűnmegelőzési programokról (Komárom-Esztergom megye), illetve az, hogy e feladatot ellátó munkatárs osztott munkakörben dolgozik (Pest, Vas, Komárom-Esztergom megye), vagy egyáltalán nem érkezett hozzájuk ilyen igény. Bács-Kiskun megye számolt be egy összehangolásra irányuló sikertelen kezdeményezéséről, illetve Veszprém megye működött közre több településre vonatkozó programok összehangolásában.
Álláspontom szerint e kérdés szorosan összefügg az a) pont alatt elemzett bűnmegelőzési programokról való tájékoztatáskéréssel és nyilvántartással, mivel csak azokat a programokat tudja összehangolni a gyámhivatal, amiről tudomást szerez. Ha azonban csak utólag az eseményeket követően, a következő évi beszámoló elkészítésénél gyűjtik össze az adatokat, akkor sem a megelőzési cél nem érvényesül teljes körűen, sem az azonos tartalmú rendezvények megtartását – még a szervezők esetleges egyetértése és támogatása mellett – nem lehet összehangolni.
e) A megyei gyámhivatal együttműködik a helyi önkormányzatokkal, civil szervezetekkel, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatást ellátó személyekkel és intézményekkel, közoktatási intézményekkel, a pártfogó felügyelői szolgálattal, a rendőrséggel, az ügyészséggel, a bírósággal, valamint a drogmegelőzést, illetve drogrehabilitációt végző intézményekkel
A kapott tájékoztatások szerint legintenzívebb kapcsolatot a megyei gyámhivatalok a megyei rendőr-főkapitányságokkal és a megyei igazságügyi szolgálatokkal ápolnak, több megyében ennek kereteit együttműködési megállapodásban rögzítették, továbbá folyamatos együttműködésről számoltak be a gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatást ellátó személyekkel és intézményekkel.
Civilszervezetekkel való aktív kapcsolattartásról csupán Komárom-Esztergom megye, Bács-Kiskun és Heves megye számolt be, az utóbbiak közös bűnmegelőzési pályázat benyújtása érdekében együttműködési megállapodást is aláírtak.
Többségüknek az ügyészséggel, bírósággal, civilszervezettel, közoktatási intézményekkel nincs folyamatos munkakapcsolatuk, inkább szakmai tanácskozásokon, konferenciákon ismerik meg egymás munkáját.
Kért gyámhivatal vezetője (Bács-Kiskun, Fejér megye) kiemelte, hogy munkatársaik a helyi felsőoktatási intézményekben tartottak előadásokat a gyermekvédelemről.
f) A kábítószer egyeztető fórum ülésein a megyei gyámhivatal munkatársa, általában a gyermek- és ifjúságvédelmi koordinátor részt vesz, ezzel ellentétes gyakorlatról Veszprém megyeszámolt be és jelezte, hogy nem működik megyéjükben a megyei kábítószerügyi egyeztető fórum, illetve a Baranya megyei hivatal nem kap meghívást a fórum üléseire. A megyei gyámhivatalok részt vesznek az illetékességi területén működő bűnmegelőzési tanács munkájában, három megye Jász-Nagykun-Szolnok, Tolna és Vas megye jelezte, hogy megyéjükben nem működik bűnmegelőzési tanács. Somogy megyében a megyei közbiztonsági és bűnmegelőzési bizottság működik, amelyben a hivatal részvétele biztosított.
A Gyer. fogalom használata szerint a megyei gyámhivatalok a bűnmegelőzési tanács munkájában vesznek részt, e jogszabály ugyanakkor nem részletezi a rendelkezés értelmében vélhetően megyei illetékességű bűnmegelőzési tanácsra vonatkozó további szabályokat.
A Nemzeti Bűnmegelőzési Tanácsról szóló 1087/2011. (IV. 12.) Korm. határozat pedig a nemzeti, azaz országos szerv létrehozásáról és annak rendeltetéséről rendelkezik, amely szerint a Tanács a magas szintű közbiztonság megteremtése és fenntartása, a bűnözés visszaszorítása, a bűnözést kiváltó jelenségek, a bűnalkalmak és a bűnelkövetők ellen történő következetes fellépés érdekében tett intézkedéseinek erősítésére, továbbá a bűnmegelőzés új modelljének hatékony működtetésére, valamint a bűnmegelőzés érdekében szükséges cselekvési tervek kidolgozásának és végrehajtásának koordinálására jön létre. 
A Tanács funkciójához tartalmában hasonlítható megyei szerv létrehozatalának lehetőségéről ugyanakkor a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény tartalmaz előírásokat, amelynek 10. § (1) bekezdése értelmében a rendőrkapitány, a megyék (főváros) tekintetében a rendőrfőkapitány és az illetékességi területen működő önkormányzatok, a közbiztonsággal összefüggő feladatok ellátásának társadalmi segítésére és ellenőrzésére - a közbiztonság fenntartásában érintett állami és egyesületek bevonásával - bűnmegelőzési és közbiztonsági bizottságot hozhatnak létre. A bizottság elnökét, tagjait együttesen bízzák meg az önkormányzat képviselő-testülete megbízatásának időtartamára.
g) A megyei gyámhivatal vezetője kapcsolatot tart az áldozatvédelemben szerepet vállaló civil szerveződésekkel, illetve a rendőrség áldozatvédelmi referensével
A gyámhivatalok (elsősorban a gyermek- és ifjúságvédelmi felelősök) szoros kapcsolatot tartanak fenn valamennyi megyében a rendőrség áldozatvédelmi referensével, kölcsönösen részt vesznek egymás szakmai megbeszélésein, előadásokat tartanak, szükség esetén egyedi ügyekben is egyeztetnek. Komárom-Esztergom megye ugyanakkor utalt arra, hogy a rendőrség áldozatvédelmi feladatokkal megbízott munkatársai pluszfeladatként látják el a tevékenységet, amely véleményük szerint csökkenti annak hatékonyságát.
Civil szerveződésekkel való kapcsolattartásról Baranya megye számolt be, aki részt vett a Narkomán Fiatalokat Gyógyító és Foglalkoztató Közalapítvány ülésein, Heves, Fejér és Veszprém megye a Fehér Gyűrű Közhasznú Egyesülettel való kapcsolatát emelte ki, míg Győr-Moson-Sopron megyei hivatalnak nincs tudomása a megyéjükben működő civilszervezetről.
h) A megyei gyámhivatal közvetíti az illetékességi területén kívül működő vagy országos szervezetek által kezdeményezett programokat, képzéseket és segítséget nyújt ezek igénybevételéhez.
A megyei gyámhivatalok illetékességi területükön kívülről érkezett programok szervezésében való részvételét kettő, a Baranya és a Veszprém megyei hivatal hozta tudomásomra. A hivatalok többsége ugyanakkor az egyre kevesebb országos képzést hiányolta, vagy az oda való eljutás nehézségeire hívta fel a figyelmet, azzal, hogy amennyiben ilyen képzés a tudomásukra jut, akkor azt továbbítják az érintetteknek. Zala megye jelezte, hogy az utóbbi két évben nem jutott el hozzájuk országos rendezvény híre, míg Győr-Moson-Sopron hivatalvezetője kifejtette, hogy Hivatalának nincs kapacitása a közvetítésre és egyébként is a mai informatikai környezet mindenki számára biztosítja a programokról való tudomásszerzést.
i) A gyámhatóságok ellenőrzése során, a gyermekjóléti és gyermekvédelmi intézményekben értékeli a bűnmegelőzési tevékenységet, különös tekintettel a gyermeket veszélyeztető körülmények feltárására irányuló tevékenységre.
A megyei gyámhivatal vezetői utaltak arra, hogy a jegyző gyámhatóságokat és a gyermekvédelmi szakellátást és alapellátást nyújtó intézményeket éves munkaterv alapján 4 évente kötelezően ellenőrzik, amely ellenőrzésnek része a gyermeket veszélyeztető körülmények feltárása is. Békés megyében az ellenőrzés kiterjed a családok gyakori költözése esetén arra, hogy a veszélyeztetett gyermek esetén az új lakóhely szerinti gyermekjóléti szolgálat számára megküldik-e a védelembevétellel kapcsolatos jelzéseket. Borsod-Abaúj-Zemplén megyében a gyermekek esetnaplóit vizsgálják, miközben figyelembe veszik azt is, hogy van-e bűnmegelőzési program a településen és az intézményben. Több megyéből (Jász-Nagykun-Szolnok, Komárom-Esztergom, Veszprém) jelezték a szakellátás problémáit, hogy a bűnelkövető gyermekek körében a gyakoribb bűnismétlések miatt a gyermekek nevelését a gondozási hely nem tudja szakember hiány (mentálhigiénés, pszichológus) miatt sem megfelelően kezelni.
A megyék egy része kérdőíves felméréssel és azok eredményének ismertetésével végzi e feladatát (Baranya megye), van ahol cél vizsgálatot tartanak a gyermekvédelmi szolgálatok hatósági ellenőrzése keretében (Békés, Pest megye), illetve több helyen hatósági ellenőrzést rendelnek el a napi sajtó figyelés eredményeként (Békés, Szabolcs-Szatmár-Bereg megye), és az is előfordul, hogy a rendőrségről érkező adatlapok (Nógrád, Heves megye) tartalmának megismerését követően kerül sor ellenőrzésre. 
Az értékeléssel összefüggésben a megyei gyámhivatalok elvétve adtak tájékoztatást, elsősorban a jelző rendszer működésének fontosságára hívták fel az ellenőrzött szervek figyelmét. A Veszprém megyei hivatalvezető számolt be csupán a tevékenység értékelését követő konkrét intézkedéseiről is, úgymint a gyermekjóléti szolgálatok ellenőrzésekor a hiányok kompenzálására az intézmények bővítették a szabadidős foglalkozásokat, a mediációs és alacsony küszöbű szolgáltatásokat, vagy a családok átmeneti otthonaiban és a gyermekvédelmi intézményekben folytatott vizsgálatok eredményeként speciális módszereket terveztek pl. élményterápiás foglalkozások, pszichiátriai gondozás.
A gyermekvédelmi és gyámügyi feladat- és hatáskörök ellátásáról, valamint a gyámhatóság szervezetéről és illetékességéről szóló 331/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 14. §-a kimondja, hogy a szociális és gyámhivatal ellenőrzési jogkörében legalább négyévenként ellenőrzi a gyámhatóságok gyámügyi és gyermekvédelmi hatósági tevékenységének jogszerűségét, a gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók tevékenységét. Ellenőrzési jogkör gyakorlására a fővárosi és megyei kormányhivatal vezetőjével egyeztetett éves ellenőrzési terv és program szerint kerül sor, amely meghatározza a teljes körű, illetve célellenőrzés alá vont szerveket, valamint a célvizsgálati tárgyköröket. E Kormr. 15. §-a a megyei gyámhivatal feladataként rögzíti a bűnelkövetés, illetve a bűnismétlés megelőzését célzó programok indításának a veszélyeztetett, továbbá a bűncselekményt elkövetett, de nem büntethető, valamint a büntetőeljárás alá vont gyermekek számára való elősegítését és koordinálását.
Álláspontom szerint a Gyer. 5/A. § (1) bekezdés h) pontja és a 331/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 14. §-a között nincs összhang, hiszen a Gyer. azt rögzíti, hogy a gyámhatóságok ellenőrzése során, a gyermekjóléti és gyermekvédelmi intézményekben értékeli a bűnmegelőzési tevékenységet a megyei gyámhivatal, ugyanakkor a 331/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 14. §-ában a megyei gyámhivatalok hatásköre megváltozott, és már 2011-től e szerv hatáskörébe tartozik a gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók ellenőrzése is.
j) A megyei gyámhivatal a gyermek sérelmére elkövetett bűncselekmény gyanúja esetén segítséget nyújt a tudomást szerző gyámhatóságoknak, valamint a gyermekvédelmi rendszerben működő szakembereknek a szükséges feljelentés megtételéhez.
A hivatalvezetők arról tájékoztattak, hogy a gyámhatóságok a feljelentés megtételéhez szükséges segítségkéréssel nem találkoztak, kivételt Baranya, Bács-Kiskun, Békés és Hajdú-Bihar megye jelentett. Győr-Moson-Sopron megye hivatalvezetője hangsúlyozta, hogy „a területen működő szakemberek sokkal tapasztaltabbak e téren náluk.” Zala megyében célellenőrzés keretében is vizsgálják, hogy a gyámhatóságok a szükséges feljelentéseket megtették-e a gyermek veszélyeztetettsége esetén.
k) A megyei gyámhivatal a büntetőjogi felelősségre nem vonható 14 év alatti elkövetők ügyében szakmai támogatást nyújt a települési önkormányzat jegyzőjének (a továbbiakban: jegyző) és a gyermekjóléti szolgálatnak a kiskorú, illetve családja részére nyújtandó segítségre vonatkozóan, továbbá kezdeményezi a szükséges gyermekvédelmi intézkedéseket, és ezek végrehajtását ellenőrzi
A jegyzői gyámhatóságok és a gyermekjóléti szolgálatok számára nyújtandó megyei gyámhivatali szakmai támogatással összefüggésben Baranya és Tolna megyei gyámhivatal vezető adott érdemi választ. A baranyai gyámhivatal vezetője kifejtette, hogy szerinte szükség van „megelőző pártfogás” intézményének bevezetésre, mivel a nyomozó szervek a 23/2003. BM-IM együttes rendelet 145. § (3) bekezdése alapján csak a fiatalkorúval szemben indult büntetőeljárásról a megalapozott gyanú közlését követően értesítik a gyermekjóléti szolgálatot, továbbá a gyámhatóságot. Abban az esetben, ha a bűncselekményt gyermekkorú, azaz a Be. értelmében 14 év alatti személy követte el a nyomozószerveket hasonló értesítési kötelezettség nem terheli. Véleménye szerint ebben az esetben mind a gyermek, mind a szülő segítségre szorul, azonban a hatóságoknak nincs az esetről információjuk.
Tolna megye e kérdéssel összefüggésben a rendőrség gyakorlatáról számolt be, amely szerv ugyanis a 14 év alatti gyermekek esetén a nyomozást megszüntető határozat egy példányát megküldi a megyei gyámhivatal részére, amely alapján a hivatal értesíti a gyámhatóságot, illetve a gyermekjóléti szolgálatot és tájékoztatást kér az általuk megtett intézkedésekről.
A Hivatalok a rendőrségtől kapott jelzések alapján kezdeményeznek intézkedéseket, célvizsgálatot is tartanak, hogy a gyermek családja megkapta-e a megfelelő támogatást, ha indokolt utóvizsgálatokat is tartanak.
Mindezekre tekintettel megállapítom, hogy valamennyi gyámhivatal ellátja ugyan a Gyer-ben rögzített bűnmegelőzés és bűnelkövetés megelőzését célzó feladatát, azonban annak módjában megyénként jelentős eltérések tapasztalhatóak. A különbségek egyrészt visszavezethetőek a feladat ellátás megyei sajátosságaira, így annak végrehajtásával kapcsolatos helyi attitűdökre, a hiányzó személyi állományra, a feladat ellátását akadályozó képzettségbeli hiányokra, valamint jogszabályi ellentmondásosságra és hiányosságokra, pályázati lehetőségek, országos képzések és programok beszűkülésére. Az általam megismert helyzet visszásságot okoz a gyermek védelemhez és gondoskodáshoz való jogával és az esélyegyenlőség előmozdításának követelményével, valamint a jogállamiságból eredő jogbiztonság követelményével összefüggésben.
2/ A rendőrség minden sértettnek – akkor, amikor az adott ügyben a rendőrséggel először kerülnek kapcsolatba – átadja a fővárosi és megyei kormányhivatal igazságügyi szolgálata által a rendőrségre eljutatott tájékoztatót, egyúttal szóban felhívja figyelmüket az áldozatsegítés lehetőségére és arra, hogy az Ást. szerinti áldozatsegítő támogatások igénybevételéhez szükséges igazolást a rendőrség kérelmükre kiállítja. A tájékoztató átadásáról és a szóbeli figyelemfelhívásról feljegyzést kell készíteni, amit az ügyirathoz csatolni kell.14
A vizsgálatom során megállapítottam, hogy gyakori eset, hogy a rendőrkapitányságok munkatársai nem időben, vagy egyáltalán nem teljesítik az áldozatsegítő szolgáltatásokra vonatkozó tájékoztatási kötelezettségüket, aminek következtében az áldozatok nem férnek hozzá az áldozatsegítő szolgáltatásokhoz, illetve nem időben tudják igénybe venni azokat. Mindez több okra is visszavezethető – egyrészt számos rendőrkapitányság munkatársa csatolt munkakörben látja el az áldozatvédelmi referens feladatait, illetve gyakran előfordul, hogy az igazolások kiállításával megbízott rendőrségi munkatárs helyettesítése sem megoldott. A gyakorlatban előfordult, hogy az igazságügyi szolgálat (Pest megye) nem készítette el időben a tájékoztatót a rendőrség részére. Arra is volt példa ugyanakkor, hogy a nyomozóhatóságok munkatársai egyfajta előszűrést végeztek (Pest, Somogy megye) a jegyzőkönyv tartalmazta a tájékoztatás megtörténtét, amelyre azonban a Szolgálatokhoz forduló segítségkérők elmondása szerint valójában nem került sor.
Az áldozatvédelem (…) az áldozattá válás megelőzését szolgálja, az áldozatsegítés pedig a bűncselekmény áldozatává vált személyek részére nyújtott szolgáltatás és kárenyhítés.15 A vizsgálat során világossá vált, hogy a két fogalmat az áldozatokkal kapcsolatos eljárásban résztvevő hatóságok nem egységesen használják és értelmezik a gyakorlatban. A fenti értelmezés alapján a rendőrség bűnmegelőzési (prevenciós) tevékenysége áldozatvédelmi tevékenység, míg a bűncselekmény elkövetését követően az áldozati jogok érvényre juttatását szolgáló intézkedéseik az áldozatsegítés körébe tartoznak. Itt kívánom megjegyezni, hogy a rendőrség Gyvt. 17. § (2) bekezdésében meghatározott jelzési kötelezettsége nem tekinthető kifejezetten és kizárólagosan áldozatsegítői intézkedésnek. A Rendőrség áldozatsegítő feladatairól szóló 50/2008. (OT 29.) ORFK utasítás részletesen rendelkezik a rendőrség valamennyi munkatársára kiterjedő áldozatsegítői feladatokról és intézkedésekről, amelyeknek teljesítése az áldozati jogok minél teljesebb érvényesülését biztosítja.
A Rendőrség bűnmegelőzési tevékenységéről szóló 20/2010. (OT. 10) ORFK utasítás értelmében a rendőrségi bűnmegelőzés a Rendőrség központi és területi bűnmegelőzési egységei által koordinált, az állami és önkormányzati szervekkel, társadalmi szervezetekkel, gazdasági társaságokkal, valamint az állampolgárokkal és azok közösségeivel együttműködve végzett olyan rendőri tevékenység, amely a bűncselekmények számának csökkentését, a lakosság szubjektív biztonságérzetének javítását, továbbá az áldozattá és az ismételt áldozattá válás megelőzését szolgálja.
A rendőrkapitányságok hatékony bűnmegelőzési (áldozatvédelmi) tevékenységét illetően nagy nehézséget okoz az anyagi források hiánya. Az egyes prevenciós intézkedések (pl. szórólap készítés, utánnyomás) költségeit pályázatokon keresztül, illetve önkormányzati támogatásokból törekednek fedezni, ezek a megoldások azonban időlegesek, a hosszú távú tervezést nem teszik lehetővé. A rendőrség nyomozó hatóságainál létesítendő gyermekmeghallgató szobák kialakításáról szóló 32/2011 (XI. 18.) KIM rendeletének 1. § (1) és (5) bekezdése értelmében 1. § (1) a rendőrség nyomozó hatósága a tizennegyedik életévét meg nem haladott személy meghallgatását az olyan gyermekmeghallgató szobában foganatosítja, amelyben a büntetőeljárás céljával összhangban biztosítható, hogy az eljárási cselekmény a gyermekkorú lehetőség szerinti kíméletével, a gyermek mindenek felett álló érdekét szem előtt tartva valósuljon meg. A Budapesti Rendőr-főkapitányságnak és a megyei rendőr-főkapitányságoknak az illetékességi területükön legalább egy gyermekmeghallgató szoba kialakítását biztosítaniuk kell.16
Valamennyi nyomozó szerv arra törekszik, hogy a gyermekkorúak kihallgatására az eljárás során kizárólag egy alkalommal kerüljön sor, azonban ez gyakran nem valósítható meg. A rendőrségi munkatársak tapasztalata szerint az ügyészség részéről elvárás a gyermekkorú sértetti kör rendőri kihallgatása, sőt a szembesítés lefolytatása is. Véleményem szerint – a megfelelő anyagi források biztosítása mellett – indokolt és életszerű lenne a rendőr-főkapitányságok illetékességi területén kialakítandó gyermekmeghallgató szobák számának növelése, ugyanis a meghallgató szobával nem rendelkező kapitányságokon továbbra sem biztosított a gyermekbarát eljárás. Továbbá a Be. 86. § (1) értelmében a tizennegyedik életévét meg nem haladott személyt csak akkor lehet tanúként kihallgatni, ha a vallomásától várható bizonyíték mással nem pótolható. 
E rendelkezés érvényesülése érdekében a Be. olyan irányú módosítását tartom szükségesnek, amelynek értelmében a gyermekek gyermekbarát szobában történt és videofelvételen rögzített meghallgatása bizonyítékként (kihallgatásként) használható lehessen a büntető eljárás során, ugyanis a jelenlegi szabályozás miatt a gyermekbarát meghallgató szoba nem tölti be eredeti rendeltetését. A fővárosi főügyész jelezte azt is, hogy indokoltnak tartaná, hasonló megfontolás alapján a Be. 207. § (4) bekezdésének – „A nyomozási bíró a vádirat benyújtása előtt az ügyész indítványára kihallgatja a tizennegyedik életévét be nem töltött tanút, ha megalapozottan feltehető, hogy a tárgyaláson történő kihallgatása a fejlődését károsan befolyásolná. A tanú kihallgatásának indítványozását a törvényes képviselő, a gondozó és a tanú érdekében eljáró ügyvéd az ügyésznél kezdeményezheti.” – módosítását, annak érdekében, hogy a nyomozási bíró is a 14 év alatti személy tanúkénti kihallgatását csak gyermekmeghallgató szobában lehessen foganatosítani.
További gyermekbarát intézkedésként, illetve a gyermekkorú áldozatok hatékony segítése érdekében szükség lenne a nyomozó hatóságok munkatársainak gyermek- és ifjúságvédelmi tárgyú speciális képzések szervezésére, amelyet mind az igazságügyi szolgálatok vezetői, mind a fővárosi főügyész megerősített.
A Be. 183. § (1) bekezdésében meghatározott eljárási cselekmények során, ha az érintett gyermekkorú, kötelező a hatósági tanú igénybe vétele a Be. 183. § (2) bekezdése alapján. Egyetértve az országos rendőrfőkapitánnyal és a belügyminiszterrel az eljárás során arra kell törekedni, hogy minél kevesebb személy legyen jelen a gyermekkorú meghallgatásánál, valamint hogy ezek a személyek a gyermek számára védelmet, biztonságot nyújtsanak. Ahogyan azt a fent szervek vezetői kifejtették a gyermekmeghallgató szobákban történő meghallgatásról a jegyzőkönyv csupán annyit tartalmaz, hogy kik a jelen lévő személyek, valamint azt, hogy pontos időpont szerint mikor kezdődött el a kép- és hangrögzítés. Ezen kívül a jegyzőkönyv tartalmazza azt az információt, hogy mikor és miért kellett a meghallgatást megszakítani, valamint azt, hogy ez a megszakítás mennyi ideig tartott. Ezeket az információkat a kép- és hangfelvétel is tartalmazza, valamint azt is, hogy a szobában kik tartózkodnak. Álláspontom szerint a fentiek alapján a hatósági tanú jelenléte a gyermekkorú meg- és kihallgatásánál nem nyújt többletgaranciát a hatósági tevékenység megtörténtének igazolásáról, ugyanakkor nincs arányban a gyermekek mindenekfelett álló érdekeivel. A gyermeket megillető alapvető jogok vizsgálatakor és a gyermek fogalmának meghatározásakor az 1989. évi ENSZ Gyermekjogi Egyezmény 1. cikkének fogalom-meghatározását indokolt alapul venni – figyelemmel arra, hogy a nemzetközi jogi dokumentum kötelező a részes Magyarországra nézve –, amely szerint „gyermek a 18. életévét be nem töltött személy”, kivéve, ha a reá alkalmazandó jogszabályok értelmezésében nagykorúságát már korábban eléri.
A hatályos Ptk. 12. §-a alapján kiskorú az, aki a tizennyolcadik életévét még nem töltötte be és házasságot nem kötött. Nagykorú személy, az, aki a tizennyolcadik életévét már betöltötte. A nagykorú személy cselekvőképes, kivéve, ha a törvény cselekvőképességét korlátozza vagy kizárja.17 A Ptk. a tizennegyedik életévnek a cselekvőképesség terén tulajdonít jelentőséget: a Ptk. 12/A. § (1) bekezdése szerint korlátozottan cselekvőképes az a kiskorú, aki a tizennegyedik életévét már betöltötte és nem cselekvőképtelen, míg a Ptk. 12/B. § (1) bekezdése alapján cselekvőképtelen az a kiskorú, aki a tizennegyedik életévét nem töltötte be. A büntetőjog területén a hatályos Btk. 23. §-a szerint nem büntethető, aki a cselekmény elkövetésekor tizennegyedik életévét nem töltötte be. A büntetőjog a gyermekkor felső határát adja ily módon meg, míg a Btk. 107. § (1) bekezdése alapján fiatalkorú az, aki a bűncselekmény elkövetésekor tizennegyedik életévét betöltötte, de a tizennyolcadikat még nem.
Alkotmányjogi értelemben azonban a gyermeket mindenképpen olyan kiskorúként indokolt felfogni, aki nem töltötte be a 18. életévét és házasságot nem kötött. Belátható ugyanis, hogy a testi fejlődés és a személyiség érése legalább a 18. év betöltéséig folyik, a formálódásnak ez az időszaka tehát mindenképpen különleges védelmet igényel, nem utolsósorban azért is, mert meghatározó hatással lehet az egyén későbbi életére.18
Mindezek alapján véleményem szerint a gyermekek mindenek felett álló érdekeit sérti a Be. 86. § (3) bekezdésében meghatározott rendelkezés, miszerint a tizennyolcadik életévét meg nem haladott, valamint a (2) bekezdésben19 meghatározott tanú kihallgatásánál a tanú törvényes képviselője és gondozója jelenléte csupán lehetőségként rögzített. Álláspontom szerint annak érdekében, hogy a gyermek érdekeinek védelme maradéktalanul érvényesüljön, illetve a lelki megterhelés mérséklése érdekében a gyermekkorú részére kihallgatása esetén feltétlenül biztosítani kell törvényes képviselője, vagy gondozója jelenlétét.
Mindezekre tekintettel megállapítottam, hogy a rendőr-főkapitányságok az áldozatsegítő szolgáltatásokra vonatkozó tájékoztatási kötelezettségüknek nem minden esetben tesznek eleget, a rendőrség munkatársai e feladatukat kapcsolt munkakörben, zömében gyermek és ifjúságvédelmi képesítés hiányában látják el, továbbá a hatékony bűnmegelőzési tevékenység megvalósítását feladatellátáshoz rendelni szükséges anyagi források hiánya nehezíti. Ezen belül a gyermek meghallgató szobák alacsony száma, elérhetősége, kihasználatlansága, illetve a meghallgatás képi és hangfelvétel bizonyítékként való felhasználhatóságának jogszabályi akadályai, a gyermek meghallgatása esetén hatósági tanú kötelező alkalmazása, továbbá a 18. életévét meg nem haladott gyermek törvényes képviselőjének, vagy gondozójának jelenléte nélküli meghallgatása a gyermek védelemhez és gondoskodáshoz való jogával és az esélyegyenlőség előmozdításának követelményével, valamint a jogállamiságból eredő jogbiztonság követelményével összefüggésben okoz visszásságot.
3/ Az állam áldozatsegítő szolgáltatásként elősegíti az áldozat20 érdekeinek érvényesítését, azonnali pénzügyi segélyt ad, illetve jogi segítségnyújtást biztosít. A Kormány áldozatsegítő szolgálatokként a megyeszékhelyeken működő igazságügyi szolgálatokat, valamint a KIMISZ-t jelölte ki.21
Valamennyi Szolgálat az áldozatsegítői tevékenységet akadályozó tényezőként ítélte meg az okmányirodáknak a költségmentességre vonatkozó eltérő gyakorlatát. A problémakört hivatalból indított vizsgálat keretében az AJB 7315/2012. számon vizsgálom.
Több áldozatsegítő szolgálat jelezte az eljárásom során, hogy számos, a megyeszékhelytől távol eső kisebb településen élő áldozatnak – a távolság és a korlátozott közlekedési lehetőségek miatt – nehézséget jelent a Szolgálatok ügyfélfogadási időben való elérése. Mindennek következtében az áldozatsegítő szolgáltatásokat nem tudják igénybe venni, és az áldozatokat megillető jogaikat sem tudják megfelelően érvényesíteni. A probléma megoldásának egyik alternatívájaként szolgálhat a heves megyei gyakorlat, ahol több rendőrkapitányság is lehetőséget biztosított a Szolgálat számára kihelyezett ügyfélfogadás tartására a megyeszékhelytől távol eső településeken. A 2012. augusztus 16-tól hatályos Közigazgatási és Igazságügyi Hivatalról szóló 177/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet 3. § (3) bekezdése értelmében az igazságügyi szolgálatok áldozatsegítési feladatokat ellátó szervezeti egységei a székhelyüktől eltérő településeken (kerületekben) kihelyezett ügyfélszolgálati irodákat működtethetnek. (…) A kihelyezett ügyfélszolgálatok és közösségi foglalkoztatók tevékenységének szakmai ellenőrzését a Hivatal látja el. Véleményem szerint a rendelkezés nem tekinthető a fenti probléma megoldásaként, ugyanis az egyébként is anyagi és emberi erőforrás hiányban szenvedő Szolgálatok számára jelentős nehézséget jelentene a kihelyezett ügyfélszolgálati irodák működtetése, figyelemmel a rendelkezés diszpozitív jellegére.
A Szolgálatok – a Komárom-Esztergom megyei Szolgálat kivételével – nem rendelkeznek arra vonatkozó nyilvántartással, hogy a gyermekkorú áldozatok, illetve az elkövető hozzátartozójaként áldozattá vált gyermekek milyen számban és arányban fordulnak a Szolgálathoz. Véleményem szerint a gyermekek egyéni szükségleteit is szem előtt tartó áldozatsegítő rendszer működtetésének minimumfeltétele egy adekvát nyilvántartás vezetése, amelynek elemzésével további fejlesztő jellegű intézkedések vezethetők be és módszertanok dolgozhatók ki a gyermekkorú áldozatok jogainak minél teljesebb érvényesítése érdekében.
A hiányos nyilvántartási rendszerre vezethető vissza az is, hogy valamennyi Szolgálat arról tájékoztatott, hogy a nem magyar anyanyelvű gyermekkorú áldozat nem fordult a Szolgálathoz, a KIMISZ igazgatójának tájékoztatója szerint pedig 2011-ben országosan 81 nem magyar állampolgár – az összes ügyféllétszám 0,4%-a – kért segítséget a Szolgálattól. Arra vonatkozóan nem áll rendelkezésükre olyan adat, hogy ebből mennyi volt gyermekkorú, azonban a Szolgálatokat felkereső áldozatok életkor szerinti megoszlását nézve 2011-ben az áldozatoknak kb. 3%-a lehetett 18 év alatti.
Valamennyi Szolgálatnál csupán egy, illetve kettő munkatárs – a fővárosban összesen 7 – látja el az áldozatsegítő tevékenységet, és számos Szolgálatnál előfordul – pl. Baranya megyében, Békés megyében, Borsod-Abaúj-Zemplén megyében, Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében, Zala megyében –, hogy az ügyintézőknek párhuzamosan több munkakört is el kell látniuk (pl. a Jogi segítségnyújtó osztálynak besegíteni). Az emberi erőforrás hiány miatt a szolgáltatások biztosítása – például más osztályok ügyintézőinek helyettesítésével – sok esetben kiélezett helyzetet idéz elő, a növekvő ügyszám mellett az alapfeladatok ellátásának megszervezése is egyre nehezebben biztosítható, az ügyintézők túlterheltsége pedig növeli a hibalehetőség esélyeit és a kimerülésükhöz vezet. Mindezek következtében az áldozatok számára bizonytalanná válhat a megfelelő szolgáltatás elérhetősége.
Tekintettel arra, hogy a gyermekek koruknál és szellemi fejlettségüknél fogva sokkal kiszolgáltatottabbak és sérülékenyebbek, mint a felnőttek, a gyermekek egyéni szükségleteihez igazodó módszerek és eszközök használata kifejezetten indokolt a hatékony és minél eredményesebb áldozatsegítő tevékenység megvalósítása érdekében. A Szolgálatok feladatkörét meghatározó Ást. és más jogszabályok azonban nem rendelkeznek kifejezetten a gyermekkorú áldozatok segítését szolgáló intézkedésekről, és a Szolgálatok munkatársainak nem áll rendelkezésére olyan módszertani útmutató sem, amely meghatározza, hogy miként tárják fel és hogyan biztosítsák a gyermekek egyedi szükségleteihez igazodó szükségszerű áldozatsegítő intézkedéseket. A legtöbb Szolgálat a gyermek törvényes képviselőjén keresztül, illetve a jelzőrendszeri tagoktól szerzett információk alapján próbálja megalapozni a gyermekkorú áldozatokkal kapcsolatos intézkedéseit.
A tényállás feltárta, hogy a döntő hatóság előtti eljárásokban nincs jogszabályi lehetőség a készpénzes kifizetésre, csak postai kézbesítésesre vagy banki átutalásra. A fővárosban ugyanakkor egész évben nem volt lehetőség készpénzes kifizetésre, így az azonnali pénzügyi segítségnyújtás gyakorlatilag lehetetlenné vált, amely ellentétes az áldozatsegítési rendszer rendeltetésével. Ugyanakkor a Szolgálatok gyakorlata is szélsőséges példákat mutat, hiszen a tavalyi évben a postai kézbesítésre vagy banki átutalásra valamennyi áldozatsegítő szolgálatnál lehetőség volt, ennek ellenére Baranya megyében szinte nem éltek ezzel, míg Pest megyében a megítélt támogatások 94%-át csak e módokon fizették ki.
Az áldozatsegítő Szolgálatok anyagi forráshiány miatt jelenleg külsős szakértőket nem tudnak bevonni az eljárásukba. TÁMOP program keretében 2011-ben három megyében (Borsod-Abaúj-Zemplén, Heves és Nógrád megyében) 1-1 pszichológus munkatársat vettek fel az áldozatok érzelmi és pszichés támogatása céljából; a munkatársak hatékony és eredményes együttműködésről számoltak be. A pszichológiai segítségnyújtás országos szintű kiépítése és alkalmazása a KIMISZ (2012. augusztus 16-tól Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal) hosszú távú stratégiai célkitűzései között is szerepel.
Tekintettel arra, hogy a jelenleg működő áldozatsegítő támogatások rendszere a krízis jellegű szolgáltatásokra épül – vagyis elsősorban a bűncselekmény elkövetését követő rövid időn belüli segítségnyújtást célozzák –, illetve arra, hogy a Szolgálatok jelenleg személyi kapacitás hiánnyal küzdenek, a gyermekkorú áldozatok életkörülményeinek nyomon követésére a Szolgálatok munkatársainak nincs lehetősége. A Szolgálatok minden esetben kérnek attól az illetékes szervtől visszajelzést, amely felé a veszélyeztetett gyermekkorú ügyében jelzéssel éltek. A visszajelzések teljesítése azonban esetleges, és adott esetben egy-egy hatósági intézkedés teljesítésére korlátozódnak. Álláspontom szerint a pszichológusi segítőtevékenységnek az áldozatsegítő rendszerbe való stratégiai beépítésével, az önkéntes hálózat és a diszpécseri szolgálat országos szintű kiterjesztésével a nyomon követés gyakorlata is kivitelezhetővé válna, amely által a Szolgálatok hosszú távon még eredményesebb és egyénre szabott áldozatsegítő tevékenységet végezhetnének.
Mindezekre tekintettel megállapítottam, hogy az igazságügyi szolgálatok áldozatsegítői szolgáltatásai kevés kivétellel csak a megyeszékhelyeken működnek, ezáltal a távolabbi helyeken élő áldozatok számára a szolgáltatások gyakorlatilag elérhetetlenek. A szolgálatok áldozatsegítői feladataikat kis létszámú ügyintézővel és/vagy kapcsolt munkakörben vezetőként látják el. A külső szakértők nélküli eljárások és a kifejezetten gyermekkorú áldozatok segítésére szolgáló jogszabályi rendelkezések, valamint a módszertani útmutatók hiánya, az azonnali pénzügyi segély készpénzes kifizetésének megyénkénti jelentősen eltérő gyakorlata, a gyermekkorú áldozatok életkörülményei, sorsa nyomon követésének elmaradása szintén a gyermek védelemhez és gondoskodáshoz való jogával és az esélyegyenlőség előmozdításának követelményével, valamint a jogállamiságból eredő jogbiztonság követelményével összefüggésben idéz elő visszásságot.

Intézkedéseim
A jelentésemben feltárt, alapvető jogokkal összefüggő visszásságok lehetőségének kizárása érdekében
1/ az Ajbt. 37. §-a alapján felkérem
a/ a belügyminisztert, hogy készítse elő a szükséges jogszabályok olyan módosítását, amelyek biztosítják a megfelelő számú gyermek meghallgató szobát, azok elérhetőségét, kihasználhatóságát; továbbá a meghallgatások képi- és hangfelvétele bizonyítékként való felhasználhatóságát, a gyermek meghallgatása esetén hatósági tanú kötelező alkalmazásának mellőzését, továbbá a 18. életévét meg nem haladott gyermek törvényes képviselőjének, vagy gondozójának jelenlétében való meghallgatását;
b/ az emberi erőforrások miniszterét, hogy teremtse meg a Gyer. 5/A. § (1) bekezdés h) pontjában és a 331/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 14. §-ában, továbbá a bűnmegelőzési tanácsra vonatkozó a Gyer. 5/A. § (1) bekezdés f) pontjában megfogalmazott rendelkezések tekintetében a jogszabályok összhangját;
c/ a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy kezdeményezze a szükséges jogszabályoknak – a feltételek megteremtésével párhuzamos – olyan irányú módosítását (önkéntes hálózat, diszpécser szolgálat országos kiépítésével), amelyek minden áldozattá vált személy számára biztosítják az igazságügyi szolgálatok áldozatsegítői szolgáltatásaihoz való hozzáférhetőséget, illetve tegye meg a gyermekkorú áldozatok segítésére szolgáló jogszabályi környezet kialakításához szükséges lépéseket;
2/ az Ajbt. 32. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem:
a/ a belügyminiszternél, hogy teremtse meg az áldozatvédelmi feladatok ellátását biztosító megfelelő személyi (önálló munkakörben végzett áldozatvédelemi tevékenység, gyermek- és ifjúságvédelmi képzésben való részvétel) és a hatékony bűnmegelőzési tevékenység megvalósításának feltételeit;
b/ az emberi erőforrások miniszterénél, hogy a közigazgatási és igazságügyi miniszterrel együttműködésben, a megyei szociális és gyámhivataloknak a Gyer. 5/A. §-ban rögzített bűnmegelőzés és bűnelkövetés megelőzését célzó feladatának hatékonyabb ellátása érdekében dolgozzon ki módszertani útmutatót, biztosítsa a hiányzó személyi feltételeket, a feladat ellátását biztosító országos képzéseket;
c/ a közigazgatási és igazságügyi miniszterénél, hogy biztosítsa az igazságügyi szolgálatok áldozatsegítői feladatainak hatékonyabb ellátása érdekében a feladat ellátását érdemben lehetővé tevő személyi feltételeket, szükség esetén a külső szakértők bevonását, a gyermekkorú áldozatok életkörülményei nyomon követését;
d/ a Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal elnökénél, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket, amelyek biztosítják a gyermekkorú áldozatok (és nem a helyettük a Szolgálatokhoz forduló törvényes képviselők) számának pontos nyilvántartását, dolgozza ki a gyermekkorúak számára nyújtott áldozatsegítői szolgáltatásokra vonatkozó módszertani útmutatót, továbbá vizsgálja meg az azonnali pénzügyi segély készpénzes kifizetésének megyénkénti jelentősen eltérő gyakorlatának okait, és intézkedjen a sérelmes gyakorlat felszámolásáról;
e/ az országos rendőrfőkapitánynál, hogy a rendőrség munkatársai minden esetben tegyenek eleget az áldozatsegítő szolgáltatásokra vonatkozó tájékoztatási kötelezettségüknek. 

Budapest, 2012. október

Prof. Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet 1: Lábjegyzet
1 2012. májustól Emberi Erőforrások Minisztériuma
2 A rendőrség biztonságra nevelő iskolai programja, egy olyan általános iskolás korosztálynak szóló képzési, nevelési projekt, amely a veszélyhelyzetek felismerésére, elemzésére és a döntési készség elsajátítására tanítja őket. Magyarországon 1992 óta működik.
3 Hketv. 3. § (7) bekezdés
4 17. § (1) Az e törvényben szabályozott gyermekvédelmi rendszerhez kapcsolódó feladatot látnak el – a gyermek családban történő nevelkedésének elősegítése, a gyermek veszélyeztetettségének megelőzése és megszüntetése érdekében – a törvényben meghatározott alaptevékenység keretében a) az egészségügyi szolgáltatást nyújtók, így különösen a védőnői szolgálat, a háziorvos, a házi gyermekorvos, b) a személyes gondoskodást nyújtó szolgáltatók, így különösen a családsegítő szolgálat, a családsegítő központ, c) a közoktatási intézmények, így különösen a nevelési-oktatási intézmény, a nevelési tanácsadó, d) a rendőrség, e) az ügyészség, f) a bíróság, g) a pártfogó felügyelői szolgálat, h) az áldozatsegítés és a kárenyhítés feladatait ellátó szervezetek, i) a menekülteket befogadó állomás, a menekültek átmeneti szállása, j) a társadalmi szervezetek, egyházak, alapítványok, k) a munkaügyi hatóság.
5 Ást. 43. § (2) – Gyvt. 17. § (2) bekezdés a) pont – jelzési kötelezettség
6 43. § (1) Az áldozatsegítő szolgálat feladatai ellátása során együttműködik és kapcsolatot tart a rendőrség áldozatvédelmi hálózatával, a nyomozó hatósággal, az ügyészséggel, a bírósággal, a bevándorlási és állampolgársági hivatallal, a konzuli szolgálattal, a helyi és nemzetiségi önkormányzatokkal, az egészségügyi intézményekkel, az ifjúságvédelmi szervezetekkel, a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti és gyermekvédelmi intézményekkel, a családsegítő szolgálatokkal, az alap- és szakellátást nyújtó szociális szolgáltatókkal és intézményekkel, a közoktatási intézményekkel, a polgárőrséggel, a civil szervezetekkel és az egyházakkal.
7 A Komárom-Esztergom megyei Szolgálat vezetője hasonló problémákról számolt be válaszlevelében.
8 Gyvt. 145. § (3)-(4) bekezdés
9 Gyvt. 68. § (2) bekezdés
10 Dr. Kerezsi Klára és Kó József: Áldozatsegítő Szolgálat hatékonyság-vizsgálata. Második szakasz. Összefoglaló Jelentés, Kézirat. Budapest, 2008. URL: http://www.kriminologiaitdk.hu/download/Az%20Aldozatsegito%20Szolgalat%20hatekonysagvizsgalata_2008.pdf
11 a Magyar Köztársaság az 1991. LXIV. törvényben hirdette ki a gyermekek jogairól szóló ENSZ Egyezményt
12 9/1992. (I. 30.) AB határozat
13 56/1991. (XI. 21.) AB határozat
14 A rendőrség és a határőrség áldozatsegítő feladatairól szóló 17/2007. (III. 13.) IRM rendelet 1. §
15 Kerezsi Klára, Kó József – Az áldozatsegítő szolgálat hatékonyságvizsgálata. Második szakasz. Összefoglaló jelentés. Budapest, 2008. 6. oldal
16 Az AJB 2324/2012. számú ügyben folytatott vizsgálat a gyermekmeghallgató szobák vizsgálatára is kiterjedt, részletesebb megállapításaimat lásd ott.
17 Ptk. 11. § (1) bekezdés
18 Drinóczi Tímea (szerk.): Magyar alkotmányjog III. Alapvető jogok. Budapest-Pécs, 2006. 81. o.
19 Be. 86. § (2) bekezdés értelmében aki szellemi vagy egyéb állapota miatt korlátozottan képes megítélni a tanúvallomás megtagadásának jelentőségét, tanúként csak akkor hallgatható ki, ha vallomást kíván tenni, és a törvényes képviselője vagy a tanúként kihallgatandó által megjelölt hozzátartozó hozzájárul. A törvényes képviselő vagy a kihallgatandó által megjelölt hozzátartozó a tanú érdekében ügyvédet hatalmazhat meg.
20 A bűncselekmények áldozatainak segítéséről és az állami kárenyhítésről szóló 2005. évi CXXXV. törvény 1. § (1) bekezdése értelmében áldozat a Magyarország területén elkövetett bűncselekmény és a Magyarország területén elkövetett tulajdon elleni szabálysértés természetes személy sértettje, valamint az a természetes személy, aki a Magyarország területén elkövetett bűncselekmény vagy a Magyarország területén elkövetett tulajdon elleni szabálysértés közvetlen következményeként sérelmet, így különösen testi vagy lelki sérülést, érzelmi megrázkódtatást, illetve vagyoni kárt szenvedett el, ha a) magyar állampolgár, b) az Európai Unió bármely tagállamának állampolgára, c) az Európai Unión kívüli államnak az Európai Unióban jogszerűen tartózkodó állampolgára, d) Magyarország területén jogszerűen tartózkodó hontalan személy, e) emberkereskedelem áldozata, valamint f) az állampolgársága szerinti államnak Magyarországgal kötött nemzetközi megállapodása vagy viszonosság alapján erre jogosult.
21 A pártfogó felügyelői, jogi segítségnyújtási, áldozatsegítési és kárpótlási feladatokat ellátó szervekről szóló 322/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet 11. § (1) bekezdés; a rendeletet a Közigazgatási és Igazságügyi Hivatalról szóló 177/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet 12. § a) pontja hatályon kívül helyezte, és a 13. § érelmében a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Igazságügyi Szolgálata (KIMISZ) 2012. augusztus 15. napjával a Wekerle Sándor Alapkezelővel, mint általános jogutóddal történő egyesítés (beolvadás) révén megszűnt.

Melléklet 2: A Szolgálatokhoz forduló gyermekkorú áldozatok száma a felnőtt-korú áldozatok arányában 2011-ben
Megye	Ügyfelek száma	Ebből gyermekkorú áldozatok	
Bács-Kiskun megye	351	6	
Baranya megye	276	kb. 10%*	
Békés megye	186	7	
Borsod-Abaúj-Zemplén megye	838	kb. 1%*	
Budapest Főváros	4662	kb. 25-30	
Csongrád megye	783	9	
Fejér megye	1111	12	
Győr-Moson-Sopron megye	1150	kb. 10%	
Hajdú-Bihar megye	509	6 (312)**	
Heves megye	397	nincs adat	
Jász-Nagykun-Szolnok megye	915	2%	
Komárom-Esztergom megye	539	9	
Nógrád megye	258	14	
Pest megye	906	kb. 4-5	
Somogy megye	723	23	
Szabolcs-Szatmár-Bereg megye	391	7	
Tolna megye	597	15	
Vas megye	679	kb. 1-2	
Veszprém megye	252	kb. 5%	
Zala megye	473	28	
*Arra vonatkozó külön nyilvántartás nem áll rendelkezésre, hogy elkövető hozzátartozójaként áldozattá vált gyermekek milyen arányban fordulnak a Szolgálathoz, gyakorlati tapasztalatok szerint körülbelül a Szolgálathoz forduló gyerekkorúak 50 %-a tartozik ebbe a körbe.
**Az 509 főből mindössze 6 fő volt gyermekkorú, a kérelem három esetben érdekérvényesítés elősegítésére, három esetben pedig azonnali pénzügyi segélyre irányult. A 6 fő gyermek ügyfél mellett további 2 fő szintén gyermek hozzátartozóként volt érintett. Az 509 főből 153 főnél, azaz a kérelmezők 30 százalékánál — az azonnali pénzügyi segélyhez becsatolt iratok tanúsága szerint — 312 fő gyermek volt érintett, hozzátartozóként

Melléklet 3: a gyermekkorú sértettek száma 2011-ben

2011. év
	sértettek száma

gyk.             fk.           felnőtt
	gyk és fk. sértettek száma a felnőtt-korú sértettek számához viszonyítva

   gyk.                        fk.	
Bács-Kiskun megye	302            717             8.572	3,52%                    8,36%	
Baranya megye	269            346             7.822	3,44%                    4,42%	
Békés megye	168            331             5.478	3,06%                    6,04%	
Borsod-Abaúj-Zemplén megye	494            719             9.745	5,06%                     7, 37%	
Budapest	712           1.687         64.990	10,95%                  2,59%	
Csongrád megye	329            580           11.178	2,94%                    5,18%	
Fejér megye	2.216         201             3.984	5,56%                    5,04%	
Győr-Moson-Sopron megye	56                78             3.006	0,18%                    2,59%	
Hajdú-Bihar megye	268               -             12.891	2,07%                        -	
Heves megye	159            270             6.622	2,40%                    4,07%	
Jász-Nagykun-Szolnok megye	391            480           10.264	3,80%                    4,67%	
Komárom-Esztergom megye	250            275             7.033	3,55%                    3,91%	
Nógrád megye	389            500           11.577	3,36%                    4,31%	
Pest megye	790            663           24.237	3,25%                    2,73%	
Somogy megye	201            375           10.682	1,88%                    3,51%	
Szabolcs-Szatmár-Bereg megye	443              -              10.987	4,03%                         -	
Tolna megye	414              -                4.390	9,43%                         -	
Vas megye	129            221             4.673	2,76%                    4,72%	
Veszprém megye	688              -                7.266	9,46%                         -	
Zala megye	50              101              3.508	1,42%                    2,87%