Az alapvető jogok biztosának
Jelentése
az AJB-1129/2012. számú ügyben

Előadó: dr. Ottrok Viktória
Az eljárás megindítása
A panaszos a Vas Megyei Rendőr-főkapitányság által – véleménye szerint, kellő jogalap hiányában – kiszabott közigazgatási bírság miatt fordult Hivatalomhoz.
A panasz alapján felmerült az Alaptörvényben nevesített jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonsághoz, valamint a tisztességes hatósági eljáráshoz való jog sérelmének, illetve közvetlen veszélyének a gyanúja. Erre tekintettel az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (továbbiakban: Ajbt.) 20. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam. 
A feladat- és hatáskörömet, valamint az ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságaimat az Ajbt. határozza meg. Az Ajbt. 18. § (1) bekezdése szerint az alapvető jogok biztosához bárki fordulhat, ha megítélése szerint – többek között – közigazgatási szerv tevékenysége vagy mulasztása a beadványt tevő személy alapvető jogát sérti vagy annak közvetlen veszélyével jár (a továbbiakban együtt: visszásság), feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
A vizsgálattal érintett közigazgatási feladatot ellátó rendőrség az Ajbt. 18. § (1) bekezdésének f) pontja alapján rendvédelmi szervnek tekintendő, így tevékenységének vizsgálatára kiterjed a vizsgálati hatásköröm.
A vizsgálatom eredményes befejezése érdekében az Ajbt. 21. § (1) bekezdés b) pontja alapján tájékoztatást kértem az országos rendőrfőkapitánytól.

Érintett alkotmányos jogok és alapelvek
-	a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye. „Magyarország független, demokratikus jogállam.” (Alaptörvény B) cikk (1) bek.)
-	a tisztességes eljáráshoz való jog „Mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit hatóságok részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék.” (Alaptörvény XXIV. cikk (1) bek.)

Alkalmazott jogszabályok
-	A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 2003. évi XCII. törvény (továbbiakban: Ket.)
-	A rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban: Rtv.)
-	A közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II.5.) KPM-BM együttes rendelet (a továbbiakban: KRESZ)

A megállapított tényállás
A panaszos beadványában előadta, hogy 2011. április 3-án Pápára indult személygépkocsijával, Devecseren keresztül. Az autója Devecserben meghibásodott – utóbb kiderült, hogy megszűnt az autó áramellátása – és panaszos az út szélére kormányozta azt. Megállás után segítséget kért a túloldalon várakozó személygépkocsi vezetőjétől, ám ez idő alatt a rendőrök megjelentek a helyszínen és lefotózták az autót, mert az várakozni tilos tábla hatálya alatt állt. A panaszos elmondta mi történt, azonban az intézkedő járőrök nem vették figyelembe a műszaki hibát. A meghibásodás okát panaszos a helyszínen el tudta hárítani, mivel csupán az akkumulátor egyik saruja lazult meg.
A panaszos 2011. május 4-én 30.000 Ft bírság kiszabásáról szóló határozatot kapott a Vas Megyei Rendőr-főkapitányságról, amiért megsértette a KRESZ járművel történő megállásra és várakozásra vonatkozó 15. § (1) bekezdés a) pontjában foglalt előírásait. A határozat ellen törvényes határidőn belül fellebbezést nyújtott be. Fellebbezésében előadta, hogy nem várakozott tilosban, autója műszaki meghibásodás miatt leállt, az áramellátás hiánya miatt az elakadásjelzőt sem tudta bekapcsolni, és hogy a helyszínen eljáró rendőrök nem vették figyelembe az általa elmondottakat. A Vas Megyei Rendőr-főkapitányság a határozatot módosította, de csupán az indokolását egészítette ki. Hivatkozott arra, hogy a KRESZ 1. számú függelékének III/d) pontjában meghatározott megállás1 fogalmi körébe a járművel történő egy helyben tartózkodásnak az az esete vonható, amikor a megállás a vezető elhatározásán múlik. Álláspontja szerint a rendelet alkalmazását illetően nem minősül megállásnak az egy helyben tartózkodás, ha az olyan műszaki hiba miatt történik, amely miatt a jármű tovább haladni nem képes, tekintettel arra, hogy nem a vezető elhatározásán múlik, hogy a jármű mikor és hol áll meg. Hivatkozott továbbá a KRESZ 56. § (1) bekezdésére, amely meghatározza a gépjárművek azon hibáit, melyek észlelése esetén a jármű vezetője a gépjárművet köteles haladéktalanul megállítani,2 illetve az (5) bekezdésre, amely szerint az elromlott járművet – lehetőség szerint – az úttesten kívül, vagy olyan helyen kell elhelyezni, ahol a várakozás nem tilos. A helyszínen történt fényképfelvételek alapján megállapította a rendőrség, hogy a jármű vonatkozásában műszaki probléma jelzésére okot adó körülmény nem volt észlelhető, valamint az ügyfél a beadványához nem csatolt a műszaki hibát kétséget kizáróan alátámasztó számlákat. Fentiekre tekintettel, valamint az ügyfél fellebbezésében foglaltakra,3 bizonyítottnak látta, hogy a jármű mozgatható állapotban volt, így műszaki hiba esetén is elhelyezhető lett volna olyan helyen, ahol a járművel történő megállás nem tilos.
A panaszos fellebbezést nyújtott be a Budapesti Rendőr-főkapitánysághoz (BRFK), előadva a korábbi indokait. A másodfokú hatóság a Vas Megyei Rendőr-főkapitányság határozatát helyben hagyta, egyúttal megállapította, hogy az ügyfél nyilatkozatára tekintettel – miszerint a járóképtelen járművet csak az út szélére tudta kormányozni – kétséget kizáróan megállapítható, hogy az akkumulátor meghibásodásának ellenére a megállás helye a vezető elhatározásán múlt. A fényképfelvételek alapján azt is megállapította a BRFK, hogy a gépjármű műszaki meghibásodására utaló körülmény nem volt észlelhető a fényképfelvételek alapján, és a gépjármű a szabályszegés helyszínére félretolható, mozgatható állapotban volt.4 Így a jármű műszaki meghibásodás esetén is elhelyezhető lett volna olyan helyen, ahol a megállás nem tilos. Arra is hivatkozott határozatában a BRFK, hogy a gépjárműnek nem a közlekedés biztonságát veszélyeztető, baleset előidézéséhez vezető műszaki hibája következett be, és panaszos egyébként sem csatolt a fellebbezéséhez a gépjármű javíttatását alátámasztó dokumentumot.
Az országos rendőrfőkapitány a hozzá intézett megkeresésemre tájékoztatott, hogy egyetért a budapesti rendőrfőkapitány véleményével, továbbá kifejti, hogy a KRESZ 15. § (1) bekezdése szerinti műszaki hiba, mint a megállási tilalom alóli kivételt képező eset az alábbi feltételek együttes teljesülése esetén állapítható meg. Ha
-	a jármű közlekedésbiztonsági jellemzőiben bekövetkező állapotváltozás időben gyorsan, váratlanul (előre nem láthatóan, előzmény nélkül) következik be, és
-	annak bekövetkezéséért a jármű vezetőjét vétkes magatartás nem terheli, továbbá
-	figyelemmel a KRESZ 56. § (5) bekezdésére, nem volt lehetőség a járműnek az úttesten kívül, illetve olyan helyen való elhelyezésére, ahol a várakozás nem tilos.
Kifejtette továbbá, hogy az eljárás alapját képező ellenőrzés helyszínén sem a járművön, sem a környezetében nem utalt semmi a jármű műszaki hibájára, illetve arra, hogy a megállni tilos tábla hatálya alá tartozó útszakaszon (a közlekedés biztonságát veszélyeztetve) műszaki hiba miatt álltak meg. A műszaki hibával kapcsolatosan csak az ügyfél elmondása áll a rendelkezésére a rendőrhatóságnak, és bár az eljárás során bizonyítási eljárást nem folytattak az ügyfél által hivatkozott műszaki hibára, az országos rendőrfőkapitány szerint ennek a jogeset megítélése szempontjából nincs jelentősége, ugyanis a jármű vezetőjének lett volna lehetősége a járművet a közlekedés biztonságát nem veszélyeztető módon az útnak a megállni tilos jelzőtábla hatálya alá nem tartozó részén elhelyezni.
Tekintettel arra, hogy a helyszínen történt eseményekről kizárólag a panaszos beadványában foglaltak állnak rendelkezésemre, illetve az ORFK által megküldött fényképfelvételek, újabb megkeresésemben arra kértem az országos rendőrfőkapitányt, hogy küldje meg az eljárás megindításának alapjául szolgáló iratot másolati formában, továbbá kértem térjen ki arra, hogy mire alapítja a rendőrhatóság, hogy panaszos nem műszaki okból állt meg. Korábbi válaszában ugyanis a főkapitány kifejtette, hogy semmi nem utalt a jármű műszaki hibájára.
A kapott válasz szerint a közigazgatási eljárás megindításának alapjául kizárólag a szabályszegésről készített fényképfelvételek szolgáltak, egyéb irat az eljárás megindításával kapcsolatosan nem készült. Hangsúlyozta, hogy az eljáró hatóság nem tett olyan megállapítást, miszerint a panaszos nem műszaki hiba miatt állt meg. Véleménye szerint panaszosnak lehetősége lett volna az úttesten kívül is megállni, így tehát nem bír relevanciával az, hogy műszaki vagy egyéb okból állt meg.
Álláspontja szerint a KRESZ 56. §-a taxatíve sorolja fel azokat az eseteket, amikor az elromlott járművel azonnal meg kell állni, illetve amikor azzal tovább közlekedni tilos, panaszos azonban nem ilyen jellegű meghibásodásra hivatkozott fellebbezésében.

A vizsgálat megállapításai
I. A vizsgált alapjogok tekintetében
Az alapvető jogok biztosa egy adott társadalmi probléma mögött álló összefüggés-rendszer feltárása során autonóm, objektív módon, kizárólag alapjogi érvek felsorakoztatásával és összevetésével tesz eleget az Alaptörvényben kapott mandátumának. Álláspontom szerint az ombudsman akkor jár el helyesen, ha következetesen, zsinórmértékként támaszkodik az Alkotmánybíróság alapvető jogállami garanciákkal és az alapjogok tartalmával kapcsolatos elvi megállapításaira, valamint az egyes alapjogi tesztekre.
Az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdése szerint Magyarország független, demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság több határozatában rámutatott, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. A jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is (9/1992. (I. 30.) AB határozat). Az Alkotmánybíróság szerint az alanyi jogok érvényesítésére szolgáló eljárási garanciák a jogbiztonság alkotmányos követelményéből erednek, de szoros kapcsolatban állnak a jogegyenlőséggel, törvény előtti egyenlőséggel is. A megfelelő eljárási garanciák nélkül működő eljárásban ugyanis a jogbiztonság az, ami sérelmet szenved. [75/1995. (XI. 21.) AB határozat, ABH 1995, 376, 383.]
Ezért alapvetőek a jogbiztonság alkotmányos követelménye szempontjából az eljárásjogi garanciák. Csakis formalizált eljárási szabályok megkövetelésével és betartásával működhetnek alkotmányosan a jogintézmények. Az alanyi jogok és kötelezettségek érvényesítésére szolgáló eljárási garanciák tehát a jogbiztonság alkotmányos elvéből következnek. Megfelelő eljárási garanciák nélkül működő eljárásban a jogbiztonság szenved sérelmet.5
Az Alkotmánybíróság értelmezése szerint a jogállamiság egyik alapvető követelménye, hogy a közhatalommal rendelkező szervek is csak a jog által meghatározott keretek között fejthetik ki a tevékenységüket.6 Álláspontom szerint a jogállamiság és az abból fakadó tisztességes eljárás követelményének nem csak a szabályozási szinten, hanem a jogalkalmazó szervek mindennapi gyakorlatában is folyamatosan érvényesülnie kell.
A tisztességes eljáráshoz való jog – noha az Alaptörvény szövegezése némileg eltérő, tartalmilag azonban változatlan az Alkotmányhoz képest – az alkotmánybírósági gyakorlatban az 57. § (1) bekezdésben foglalt független és pártatlan bírósághoz való jog, illetve a 2. § (1) bekezdésből eredő eljárási garanciák védelmének egymásra vonatkoztatásából tartalmilag levezetett alkotmányos alapjog. (315/E/2003. AB határozat, ABK 2003. október, 741, 743.) A tisztességes eljárás követelménye olyan minőség, amelyet az eljárás egészének és körülményeinek figyelembevételével lehet megítélni. Az Alkotmánybíróság leszögezte azt is, hogy a tisztességes eljáráshoz való jog abszolút jog, amellyel szemben nem létezik mérlegelhető más alapvető jog, mert már maga is mérlegelés eredménye (14/2004. (V. 7.) AB határozat). 
A közvetlen alkotmányi garanciák gazdaságossági és célszerűségi okokból, az eljárás egyszerűsítése vagy az időszerűség követelményének érvényesülése címén sem mellőzhetők. [11/1992. (III. 5.) AB határozat, ABH 1992, 77, 84-85.; 49/1998. (XI. 27.) AB határozat, ABH 1998, 372, 376-377.; 5/1999. (III. 31.) AB határozat, ABH 1999, 75, 88-89.; 422/B/1999. AB határozat, ABH 2004, 1316, 1320, 1322.] Már több jelentésemben is hangsúlyoztam, hogy különösen nagy súlya van ennek a tételnek akkor, amikor az adott eljárás eleve alapjog-korlátozásra, szankció kiszabására vagy jogkorlátozó intézkedés meghozatalára irányul.
Az Alkotmánybíróság a 60/2009. (V. 28.) AB határozatban kifejtett határozott álláspontja szerint a Ket. szabályait, ideértve az ügyfelek tisztességes (fair) eljáráshoz való jogának védelmét szolgáló törvényi alapelveket, a Kkt. által szabályozott közigazgatási bírság kiszabására irányuló eljárásban alkalmazni kell. Ennek értelmében a rendőrség, mint hatóság hatáskörét a jogszabályokban előírt célok (jelen esetben a közlekedésbiztonság) megvalósítása érdekében gyakorolja [1. § (1) bekezdés], a hatáskörének gyakorlásával nem élhet vissza, hatásköre gyakorlása során a szakszerűség, az egyszerűség és az ügyféllel való együttműködés követelményeinek megfelelően köteles eljárni [1. § (2) bekezdés], az eljárása során minden bizonyítékot súlyának megfelelően értékel, döntését valósághű tényállásra alapozza [2. § (3) bekezdés]. A Ket. alapján az ügyfeleket megilleti a tisztességes ügyintézéshez való jog [4. § (1) bekezdés], valamint azt is, hogy a közigazgatási hatóság előmozdítja az ügyféli jogok gyakorlását [5. § (1) bekezdés].

II. Az ügy érdeme tekintetében
Az országos rendőrfőkapitányhoz intézett második megkeresésemben kértem, hogy küldje meg számomra az eljárás megindításának alapjául szolgáló iratot. A kapott válaszból az derül ki, hogy az eljárás alapjául a képfelvételeken kívül egyéb irat nem készült. Annak ellenére, hogy a közigazgatási bírság kiszabása egy meglehetősen formalizált, automatizált folyamat eredménye, álláspontom szerint lennie kell egy eljárás megindítását szolgáló, a helyszínen intézkedő rendőrök által készített iratnak, például jegyzőkönyvnek vagy feljegyzésnek. Fontos garanciális jelentősége van az elkövetésről készült valamennyi dokumentációnak, hiszen – mint ahogy azt már a közigazgatási és igazságügyi miniszter is kifejtette egy korábbi jelentésemre7 adott válaszában – az eljárási határidő az előírás megszegésével kezdődik, függetlenül attól, hogy a hatóság az eljárást mikor indítja meg. Mindezeken túl kizártnak tartom, hogy a rendőrhatóság kizárólag fényképfelvételek alapján, ahhoz készült bármilyen írásos anyag nélkül szabjon ki határozatot.
A KRESZ 15. § (1) bekezdése értelmében
„A járművek megállását vagy várakozását tiltó jelzőtáblák:
a) „Megállni tilos” (60. ábra); a tábla azt jelzi, hogy – a forgalmi vagy műszaki okból szükséges megállást kivéve – megállni, valamint várakozni tilos;
Az 56. § a következőket mondja ki:
„(1) A vezető köteles a járművet – lehetőleg olyan helyen, ahol a forgalmat nem akadályozza – haladéktalanul megállítani, ha a jármű olyan hibáját észleli, amely balesethez vezethet, különösen, ha elromlott a jármű
a) kormányszerkezete,
b) üzemi fékberendezése,
c) összes féklámpája,
d) irányjelző berendezése, kivéve ha kézzel megfelelő irányjelzés adható,
e) bal oldali első vagy hátsó helyzetjelző lámpája, kivéve, ha a jármű kivilágítása nem szükséges vagy az elromlott lámpa a távolsági fényszórót és a hátsó helyzetjelző ködlámpát kivéve más lámpával helyettesíthető.
(2) Az (1) bekezdésben említett hiba elhárításáig a járművel – a (3) bekezdésben említett esetet kivéve – közlekedni nem szabad.
(3) A közlekedés biztonságát közvetlenül nem veszélyeztető műszaki hiba esetében a járművel – fokozott óvatossággal, lehetőleg kis forgalmú úton és időszakban – a legközelebbi olyan helyig szabad közlekedni, ahol a hiba elhárítható. Ha az ilyen műszaki hiba autópályán vagy autóúton következik be, arról a legközelebbi lehajtásra szolgáló úton, illetőleg útkereszteződésben le kell térni.
(5) Az elromlott járművet – lehetőség szerint – az úttesten kívül vagy olyan helyen kell elhelyezni, ahol a várakozás nem tilos. A járművet éjszaka és korlátozott látási viszonyok között – az álló járművek kivilágítására vonatkozó szabályok szerint – ki kell világítani. Ha a vezető ezeknek a rendelkezéseknek eleget tenni nem tud (a jármű mozgásképtelen, világító berendezése romlott el stb.), mindent el kell követnie a közlekedés biztonságának megóvása érdekében.”
Fentiek alapján téves az ORFK azon értelmezése, mely szerint csak abban az esetben képez kivételt a megállási tilalom alól a műszaki hiba, ha a jármű közlekedésbiztonsági jellemzőiben bekövetkező állapotváltozás időben gyorsan, váratlanul (előre nem láthatóan, előzmény nélkül) következik be, és annak bekövetkezéséért a jármű vezetőjét vétkes magatartás nem terheli, továbbá – figyelemmel a KRESZ 56. § (5) bekezdésére – nem volt lehetőség a járműnek az úttesten kívül, illetve olyan helyen való elhelyezésére, ahol a várakozás nem tilos. Ugyanis a KRESZ 56. § (1) bekezdésében megfogalmazott „lehetőleg olyan helyen, ahol a forgalmat nem akadályozza” kitétel a szabályozás diszpozitív elemeként jelenik meg. Tovább erősíti a diszpozitivitást a (9) bekezdésben szereplő „lehetőség szerint” szófordulat.
Azt, hogy a panaszosnak egy hirtelen meghibásodás esetén, milyen lehetőségei voltak, több olyan tényező is befolyásolhatja, amelyet bizonyítási eljárás nélkül8 nem lehet minden kétséget kizáróan megállapítani.
Álláspontom szerint nem helytálló az ORFK azon érvelése sem, miszerint a KRESZ 56. §-a taxatíve sorolja fel azokat az eseteket, amikor az elromlott járművel azonnal meg kell állni, illetve azzal tovább közlekedni tilos. A felsorolás elején szereplő „különösen” kifejezés feloldja a taxációt és csupán exemplifikatív módon, példálózó jelleggel sorolja fel a járműveknek azon meghibásodásait, amelyek esetén a jármű vezetője azonnal köteles megállni. Tehát hiába hivatkozott volna más jellegű meghibásodásra a panaszos, mint a rendeletben külön nevesített hibák, akkor is meg kellett volna vizsgálnia a rendőrségnek, hogy olyan műszaki hibáról van-e szó, amely balesethez vezethet. Viszont mivel a panaszos esete – gépjárművének áramellátása szűnt meg, nem működtek a féklámpái sem – szerepel a rendelet példálózó jellegű, leglényegesebb elemeket kiemelő felsorolásában, téves az ORFK azon megállapítása, hogy panaszos nem a rendőrség által taxatívnak ítélt felsorolásban szereplő meghibásodásra hivatkozott.
Az elakadást jelző háromszög használatáról a KRESZ úgy rendelkezik, hogy lakott területen kívül az úttesten vagy a leállósávon lévő elromlott gépjárművet – kivéve a kétkerekű motorkerékpárt -, valamint mezőgazdasági vontatót, lassú járművet és fel nem kapcsolt pótkocsit elakadást jelző háromszöggel meg kell jelölni. Az elakadást jelző háromszöget a jármű mögött úgy kell elhelyezni, hogy az elromlott járművet a többi jármű vezetője kellő távolságból észlelhesse. Az elromlott járművet elakadást jelző háromszöggel lakott területen is meg szabad jelölni.9 Kétségtelen, hogy a KRESZ szerint, ha a vezető nem tud eleget tenni azoknak az előírásoknak, hogy az elromlott járművet az úttesten kívül vagy olyan helyen kell elhelyezni, ahol a várakozás nem tilos, mindent el kell követnie annak érdekében, hogy a közlekedés biztonságát megóvja, ugyanakkor nem írja elő kötelezően az elakadást jelző háromszög használatát lakott területen belül. Más intézkedések lehetnek szükségesek a közlekedés biztonságának megóvása érdekében nappal, jó látási viszonyok között, kis forgalmú úton, esetleg mellékúton, mint szürkületkor, éjszaka, kivilágítatlan, nagy forgalmú, főúton. Az intézkedések szükségességének a megítélése érdekében sem mellőzhető a bizonyítási eljárás lefolytatása. Akkor követ el a járművezető mindent a további balesetek elkerülése érdekében, ha folyamatosan azon dolgozik, hogy a jármű észlelhető, eltávolítható legyen.10 Panaszos elmondása szerint az autótól csupán néhány méterre tartózkodott, hogy segítséget kérjen a túloldalon várakozó autó sofőrjétől, mikor a rendőrök a helyszínre megérkeztek.
A Legfelsőbb Bíróság BH 1999.196 számú döntésében rávilágított arra, hogy rossz látási viszonyok között, műszaki hiba miatt, az úttesten megállt autó vezetője annak ellenére, hogy nem működtette sem a gépkocsi vészvillogóját, sem irányjelzőit – nem is jelölte meg elakadást jelző háromszöggel –, viszont az érkező személygépkocsi elé sietett és karjelzéssel igyekezett azt megállítani, nem sértette meg a KRESZ 56. §-ában foglaltak előírásait, ugyanis a veszélyhelyzet elhárítása érdekében igyekezett mindent megtenni.
Az Rtv. 2. § (1) bekezdése szerint: „A rendőrség védelmet nyújt az életet, a testi épséget, a vagyonbiztonságot közvetlenül fenyegető vagy sértő cselekménnyel szemben, felvilágosítást és segítséget ad a rászorulónak. A rendőrség tiszteletben tartja és védelmezi az emberi méltóságot, óvja az ember jogait.” Mivel helyszínen történtekről kizárólag a panaszos elmondása áll rendelkezésemre, – az országos rendőrfőkapitány állítása szerint – arról egyéb írásos anyag nem készült, és a panaszos szerint a rendőrök a helyszínen nem hallgatták meg a történtekről, nem vették figyelembe, hogy műszaki hiba miatt állt meg, elmondható, hogy az Rtv.-ben foglaltak szerint elvárható lett volna a rendőrök részéről a segítség felajánlása. Különösképpen azért, mert a panaszos évtizedek óta degeneratív mozgásszervi betegséggel küzd, ezt az eljáró rendőrök tudomására is hozta, megmutatta nekik a mozgáskorlátozott igazolványát.
A legfontosabbnak tartom azonban kiemelni azt, hogy a KRESZ a megállási és várakozási tilalom alól felmentést ad műszaki okból történő megállás esetén. Az országos rendőrfőkapitány hangsúlyozta, hogy nem tett a hatóság olyan megállapítást, miszerint a panaszos nem műszaki hiba miatt állt meg. Arról viszont nem rendelkezik a KRESZ, hogy ha az úttesten vagy megállni tilos tábla hatálya alatt áll meg valaki műszaki okból, az bírsággal sújtandó. Azzal, hogy a KRESZ csupán lehetőségként jelöli meg az úttesten kívüli vagy az olyan helyen való megállást, ahol azt tábla nem tiltja, nem állít fel kógens szabályt arra nézve, hogy ilyen esetekben csak az mentesül a bírság alól, aki nem az úttesten és nem a megállni tilos tábla hatálya alatt áll meg.
Fentiek alapján megállapítom, hogy a Vas Megyei Rendőr-főkapitányság és a Budapesti Rendőr-főkapitányság azzal, hogy panaszos ügyében nem folytatott le az eset összes körülményére kiterjedő bizonyítási eljárást, és annak ellenére, hogy megállni tilos tábla hatálya alatt műszaki okból történő megállás esetére a tiltás alól kivételt tesz a KRESZ, közigazgatási bírságot szabott ki panaszossal szemben, a jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság követelményével, és a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggő visszásságot idézett elő.

Intézkedéseim
A jelentésemben feltárt, alapvető joggal összefüggő visszásság orvoslása érdekében, az Ajbt. 31. § (1) bekezdése alapján felkérem az országos rendőrfőkapitányt, hogy a hozzám forduló panaszossal szemben kiszabott közigazgatási bírságot töröljék, és a jelentésem megállapításai alapján, az alárendelt állomány vonatkozásában intézkedjen országosan egységes gyakorlat kialakítása érdekében is.

Budapest, 2012. április 4.
Prof. Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: Lábjegyzet
1 KRESZ 1. számú függelék III. d) Megállás: járművel a be- és a kiszálláshoz, vagy a folyamatos fel- és lerakáshoz szükséges ideig, illetőleg - ha a vezető a járműnél marad - egyéb okból legfeljebb 5 percig történő egy helyben tartózkodás.
2 56. § (1) A vezető köteles a járművet - lehetőleg olyan helyen, ahol a forgalmat nem akadályozza - haladéktalanul megállítani, ha a jármű olyan hibáját észleli, amely balesethez vezethet, különösen ha elromlott a jármű
a) kormányszerkezete,
b) üzemi fékberendezése,
c) összes féklámpája,
d) irányjelző berendezése, kivéve ha kézzel megfelelő irányjelzés adható,
e) bal oldali első vagy hátsó helyzetjelző lámpája, kivéve, ha a jármű kivilágítása nem szükséges vagy az elromlott lámpa a távolsági fényszórót és a hátsó helyzetjelző ködlámpát kivéve más lámpával helyettesíthető.
3 A rendőrhatóság álláspontja szerint a panaszos fellebbezésében azt írta, hogy ő állította le az autóját a helyszínen. 
4 Fontosnak tartom megjegyezni, hogy panaszos évtizedek óta degeneratív eredetű mozgásszervi betegséggel küzd, amelyet a rendőrségnek is a tudomására hozott.
5  9/1992. (I. 30.) AB határozat.
6 56/1991. (XI.8.) AB. hat.
7 AJB-5221/2010. számú jelentés
8 Az ORFK első válaszlevelében kifejtette, hogy a közigazgatási eljárás során nem folytattak a műszaki hibára vonatkozóan bizonyítási eljárás.
9 KRESZ 56. § (6) bekezdés
10 Dr. Fülöp Ágnes, Dr. Major Róbert: A KRESZ értelmezése a joggyakorlatban, HVG-ORAC Lap- és Könyvkiadó Kft., Budapest 2005