Az alapvető jogok biztosának
Jelentése
Az AJB-474/2013. ügyben
(Kapcsolódó ügy: AJB-946/2013)

Előadó: dr. Kurunczi Gábor
Az eljárás megindítása
Azt tapasztaltam, hogy 2013. január 14-én a leesett viszonylag nagy mennyiségű hó miatt a fővárosi közúti- és tömegközlekedés gyakorlatilag lehetetlenné vált. Figyelemmel arra, hogy az értesüléseim alapján nem volt kizárható, hogy több alapvető joggal összefüggő visszásság is történt, az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (Ajbt.) 18. § (4) bekezdése alapján, a szabad mozgáshoz és a tartózkodási hely szabad megválasztásához való jog, valamint a közlekedés szabadságának, továbbá a kialakult időjárási helyzet miatti balesetveszély kapcsán, a lehető legmagasabb testi és lelki egészséghez való jog érvényesülésének átfogó áttekintésére az ügyben hivatalból indítottam vizsgálatot. A vizsgálat eredményes lefolytatása érdekében megkerestem Budapest Főváros főpolgármesterét, a Fővárosi Közterület-fenntartó Zrt.-t, a Budapesti Közlekedési Központ Zrt.-t, az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságot, az Országos Meteorológiai Szolgálatot és a Budapesti Közlekedési Vállalat Zrt-t. Az érintettektől rövid úton tájékoztatást és a rendelkezésükre álló iratok valamint szabályzatok megküldését kértem.
Vizsgálatom ideje alatt egy budapesti lakos is panaszt terjesztett elő a hóhelyzet kezelésével összefüggésben.

A megállapított tényállás
A rendelkezésemre bocsátott iratok áttekintését követően a következő tényállást állapítottam meg.
A fővárosban a hó eltakarításának rendjét Budapest Főváros Közgyűlésének (a továbbiakban: Közgyűlés) a főváros tisztaságáról szóló 48/1994. (VIII. 1.) Főv. Kgy. rendelete szabályozza, amelyben a Közgyűlés egyrészt előírja a Fővárosi Közterület-fenntartó Zrt. (a továbbiakban: FKF Zrt.) részére a fővárosi közutak takarítását – erről a Közgyűlés, a 2820/2011. (IX. 28.) határozattal jóváhagyott Közszolgáltatási Keretszerződésnek megfelelően állapodott meg az FKF Zrt.-vel – másrészt kötelezettségként határozza meg a fővárosi lakosok számára a tulajdonukban illetve használatukban álló ingatlan előtti járda takarítását.
Az FKF Zrt. tájékoztatott, hogy a téli időszakban az elvégzendő feladatokat az évenként kiadott belső szabályozás részét képező „Téli Munkarend”-ek határozzák meg. A jelenleg alkalmazott szabályzat 2012. november 15-től hatályos, és részletesen szabályozza a téli közterületi munkák tervezését és végrehajtását. Emellett az FKF Zrt. 24 órás Központi Ügyeletet is működtet – ami szerint az FKF Zrt. feladata téli időszakban a várható időjárástól függően készenléti ügyeleti szolgálat szervezése. A Központi Ügyelet működését a 2/2012. sz. Műszaki Vezérigazgató-helyettesi Intézkedés határozza meg, ezen kívül az FKF Zrt. rendelkezik ún. [„Szabályzat a] havária és vészhelyzetekre történő felkészülésről és reagálásról” szóló szabályzattal is. Mind az utóbbiban, mind a „Téli Munkarend”-ben megtalálható az ún. készenléti fokozatok kritériumrendszere. Ezek a következőek:
I. készenléti fokozat:
–	2012. november 15-től a „Téli Munkarend” életbe lépésének napjától a fagymentes napokon kerül elrendelésre
–	ezeken a napokon a Központi Ügyelet értesítéséig készenlétben van a forgalmi-, a műszaki- és az anyagellátási vezető ügyeleti szolgálat
II. készenléti fokozat:
–	az Országos Meteorológia Szolgálat (a továbbiakban: OMSZ) előrejelzései alapján tartós (több órás) ónos eső esik, és a várt csapadékmennyiség meghaladja az 1 mm-t, és/vagy
–	24 óra alatt 10 cm-t meghaladó friss hó hullhat, és/vagy
–	a hőmérséklet -15oC alá csökkenhet.
III. készenléti fokozat: 
–	az OMSZ előrejelzése vagy riasztása alapján tartós (több órás) ónos eső várható, és a várt csapadékmennyiség meghaladhatja az 5 mm-t, és/vagy
–	24 óra alatt 20 cm-t meghaladó friss hó hullhat, és/vagy
–	a hőmérséklet -20oC alá csökkenhet, és/vagy
–	a friss hóval fedett területeken a viharos szél magas hótorlaszokat emelhet.
Az OMSZ tájékoztatása szerint 2013. január 14-én Budapesten átlagosan 10-12 cm friss hó hullott – a külvárosi területekben azonban csak 6 cm. Ennél több friss havat csak a budai hegyekben mértek (itt kb. 15 cm hullott). Az OMSZ arról tájékoztatott, hogy már az érintett napot megelőzően kiadott (a nyilvánosságnak szóló) előrejelzéseikben is jelezték a várható havazás érkezését. A meteorológiai szolgálat hivatalos honlapján (www.met.hu) már 2013. január 13-án reggel 6 óra 31 perckor az az információ jelent meg, hogy hétfőn – 2013. január 14-én – Budapesttől nyugatra 20-30 cm-es hóréteg, az ország középső részén – így Budapesten is – pedig 10 cm-t meghaladó hóréteg várható. Ezek az adatok (térképes tájékoztatással együtt) egész vasárnap elérhetőek voltak, az OMSZ pedig folyamatosan küldött szöveges értesítéseket az Országos Katasztrófavédelem (a továbbiakban: OKF) a Budapesti Közlekedési Vállalat Zrt. (a továbbiakban: BKV Zrt.) és az FKF Zrt. részére is. Utóbbival az OMSZ évek óta szerződéses kapcsolatban áll, amelynek keretében naponta többször is szolgáltatnak információt. 2013. január 13-án az előrejelzések a következőek voltak: vasárnap reggel és délben kiadott táblázatos és szöveges előrejelzések hétfő reggelig/kora délelőttig -2, -3 fok mellett 4-5 cm-nyi friss havat jeleztek előre a főváros térségére. Vasárnap 13 óra 59 perckor azonban egy riasztást adott ki az OMSZ az FKF Zrt. felé, amelyben kiemelték, hogy „leginkább a hétfő reggeli periódusban lehet intenzívebb a havazás, és a várható hó mennyisége meghaladhatja az 5 cm-t”. Ezt követően vasárnap este az intenzívebb havazás kezdete előtt 6 órával, az OMSZ a friss modellek birtokában jelzést adott az KFK Zrt. felé, amelyben a lehulló hó mennyiségét 6-10 cm-re emelték. A BKV Zrt. naponta csak egyszer kér prognózist az OMSZ-től, ez pedig mindig délben készül (ebben még a 4-5 cm-es előrejelzés szerepelt).
Az OMSZ-től kért januári éghajlatelemzésből az is egyértelműen kiderül, hogy a vizsgált nap, az elmúlt 30 év Budapestre vetített átlagos éghajlati jellemzőinek teljes mértékben megfelelt – mind hőmérsékleti, mind csapadékviszony szempontjából áltagosnak volt mondható. 2013. január 14-én reggel 7 órakor 10 cm-es hó vastagságot mért az OMSZ Budapest-Pestszentlőrinc állomáson, melyből mintegy 6 cm keletkezett a megelőző 24 óra folyamán. Ez a 10 cm az áltagosnál magasabb, de nem kiugró érték, ennél jóval nagyobb értékek is előfordultak már.
2013. január 13-án az aktuális időjárási viszonyoknak és az időjárás előrejelzéseknek megfelelően a II. készenléti fokozat volt érvényben. Ez azt jelentette, hogy a főváros hó- és síkosság mentesítését ellátó telephelyek (Dél-budapesti, Észak-pesti, Észak-budai) 3 műszakos (azaz délelőttös, délutános és éjszakás) beosztás szerint dolgoztak. 2013. január 13-án reggel 6 órától este 6 óráig tapasztalt hószállingózás, helyenként gyenge havazás miatt kivonult gépek 185,5 tonna (főként ipari só, kivételesen mosott homok) hintő anyaggal kezelték a fő- és tömegközlekedési- valamint mellékútvonalakat – ez 1200 km hosszú fővonalat és további 2100 km hosszú mellékútvonalat jelent. Az OMSZ folyamatosan változó előrejelzései miatt az FKF Zrt. az éjszakás gépkocsivezetői létszámot 57 (+2) főre emelte. A 
2013. január 13-án 22 órakor biztosított üzemképesség az alábbiak szerint oszlott meg: 

Telephelyek	Üzemképes célgépek száma (db)	Maximális célgépek száma (db)	
Dél-budapesti	39	53	
Észak-pesti	24	34	
Észak-budai	26	30	
Összesen	89	117	
2013. január 13-án este 6 órától a III. készenléti fokozat életbeléptetéséig 1.534,3 tonna (főként ipari só) hintő anyaggal kezelte az 59 célgép a fő- és tömegközlekedési útvonalakat. A hajnali órákban kezdődött igen intenzív havazás miatt, még a reggeli műszakváltás előtt 4 óra 30 perckor megtörtént a további berendelhető létszám (gépkocsivezetők, műhelyek, raktárak) értesítése. Az FKF Zrt. vezérigazgatójának tájékoztatása szerint a hatékonyabb munkavégzés végett január 14-én már 4 órától az ekézés nem csak szórással együtt volt kötelező, hanem üres állapotban is. Eközben az FKF Zrt. átállt a III. készenléti fokozatra, és az e szerinti 2 műszakos (azaz nappali és éjjeli) 2x12 órás műszakra. Ennek elrendelésére az FKF Zrt. vezérigazgatója már 2013. január 11-én felhatalmazást adott a műszaki vezérigazgató-helyettesnek, miszerint ha bekövetkeznek a III. készenléti fokozat elrendelésének feltételei, azonnal elrendelhesse annak bevezetését. Erre azért volt szükség, mert az OMSZ hosszú távú előrejelzései jelezték a nagyobb mennyiségű hó érkezését. A III. készenléti fokozat elrendelésétől a műszakváltások ún. meleg-váltásokban valósultak meg, azaz a célgépeket csak akkor rendelték be a telephelyre, ha a nappalos járművezető már beérkezett, a célgépek tankolására pedig úgy került sor, hogy az ne műszakváltás közeli időpontban történjen és torlódás se alakulhasson ki a töltő állomásoknál. 2013. január 14-én reggel a téli munkavégzésre 83 célgép volt alkalmas. Az érintett napon reggel 6-tól este 6-ig összesen 1.322,5 tonna hintő anyagot szórt ki az FKF Zrt., kezdetben 82, majd további 13 célgéppel kiegészülve. Az FKF Zrt. felvette a kapcsolatot a BKK-val is kisegítő gépkocsivezetők biztosítása érdekében, valamint a Fővárosi Vízművektől kölcsönzött 2 célgépet is üzembe állították. Az OKF 2013. január 16-ai jegyzőkönyve alapján a közlekedés január 14-én 13 órára helyreállt – ezt az OKF főigazgatója, és a Budapesti Közlekedési Központ Zrt. (a továbbiakban: BKK) vezérigazgatója is megerősítette.
Az FKF Zrt. azt is kifejtette, hogy az érintett napon reggel 7 és 9 óra között a közösségi közlekedés forgalma – amely átlagos napokon is lelassul reggelente – az intenzív havazás következtében annyira visszafogta a célgépek közlekedését, hogy a hatékony munkavégzésre alig volt lehetőség. A forgalom csillapodásával a munkavégzés eredményessége is nőtt. Az FKF Zrt. szerint a III. készenléti fokozat elrendelésének az OMSZ adatai alapján nem volt létjogosultsága, ezért annak elrendelése még ebben az esetben is óvatos előrelátásnak nevezhető. Az FKF Zrt. vezérigazgatója még aznap belső vizsgálatot folytatott le, amely során nem talált visszásságot. 
A BKK megkeresésemre tájékoztatott, hogy a BKK a budapesti közlekedés irányító szervezete, azaz nem teljesítője, hanem megrendelője a közlekedési szolgáltatásnak – a szolgáltatás teljesítőihez közszolgáltatási szerződések kötik. A BKK tételesen meghatározza, hogy a szerződéses szolgáltatóknak milyen mennyiségben kell nyújtaniuk a szolgáltatást. 2013. január 14-én e szerint 46 277 db menet (járat) közlekedését kellett volna biztosítani a Főváros tömegközlekedési hálózatán. A BKK tájékoztatása szerint az érintett napon a rendkívüli időjárási körülmények miatt összesen 42 883 menet teljesült, tehát az előírt össze menet 89,49%-a. Mindemellett a BKK azt is kiemelte, hogy a metró és HÉV vonalakon az előírt menetszám 99,75%-a teljesült, és azt is, hogy a legnagyobb kimaradás a trolibusz-ágazatban alakul ki, de még itt is teljesült az előírt menetszámok 86,86%-a.
A BKK részletes tájékoztatása szerint 56 olyan közlekedési esemény (jegesedés, váltó eltömődése, elosztóváltó eltömődése, közlekedési baleset) volt a fővárosban az érintett napon, amely miatt hosszabb-rövidebb időre számos busz, troli és villamos közlekedése leállt. A járat kimaradások időtartama az egészen rövid tartamtól (10 perces), a több óráig tartón át, az egész napos (161/A autóbusz) leállásig is terjedtek. Fontos kiemelni azt is, hogy járat kimaradások nemcsak a délelőtti órákban voltak megfigyelhetőek (annak ellenére, hogy a főváros és az FKF Zrt. tájékoztatása szerint az érintett napon a közlekedés a már a déli órákra helyreállt), hanem a délutáni és a kora esti órákban is – szintén az utak síkossága miatt.
A BKK tájékoztatása szerint a társaság lehetőségei korlátozottak voltak, ugyanis a BKK közvetlenül nem vesz részt a fő- és mellékútvonalak síkosság-mentesítésében, tekintettel arra, hogy az teljes mértékben az FKF Zrt., a környékbeli települések esetében pedig a helyi önkormányzatok feladata. A tájékoztatás szerint a BKK fődiszpécsere a síkosságra utaló jelzést követően azonnal jelzést ad az FKF Zrt.-felé, és az önkormányzatok ügyeletének kérve a síkosság megszüntetését. A BKK elmondása szerint az érintett napon már a hajnali órákban megérkeztek az első jelzések a csúszós utakról, amiket azonnal továbbítottak az FKF Zrt.-nek. Mindemellett azt is érdemes kiemelni, hogy a 4/2012/M/D. sz. Diszpécseri Forgalomfelügyeleti szakterületi vezető munkautasítás (a téli üzemeltetési eljárási rendről) 3.2 alpontjának (Egyéb takarítási feladatok) (8) bekezdése szerint a kötöttpályás közlekedés fenntartása (pl.: eltömődött vágányok) takarítása a BKV Zrt. illetékességébe tartozik – már pedig a kérdéses napon a BKK tájékoztatása szerint számos váltó eltömődés is gondot okozott.
2013. január 14-én hajnalban haladéktalanul elrendelésre került a BKK forgalomügyeletének megerősítése, annak érdekében, hogy a várható forgalmi zavarok esetén is koordinált legyen a munka. Mindezek ellenére a BKK elismerte, hogy a reggeli-délelőtti órákban érzékelhetően csökkent a BKK által megrendelt tömegközlekedési szolgáltatás mennyiségi és minőségi színvonala. Ennek okát a BKK abban látja, hogy a leesett 10-15 cm hó eltakarítása és a síkosság mentesítés üteme az érintett napon elmaradt a korábban megszokottaktól. Elmondásuk szerint ugyanis a városban dolgozó hálózati forgalomirányítók, ellenőrök, illetve járművezetők jelzései szerint a reggeli órákban szinte egyáltalán nem lehetett nyomát látni síkosság-mentesítési tevékenységnek, valamennyi, a városba bevezető út jeges, havas volt. A médiában napvilágot látott olyan videofelvétel, ahol – a budai meredek utcákon közlekedő – autóbuszok elakadtak a síkos, jeges utakon http://www.youtube.com/watch?feature=player_embedded&v=kGgl5Ie7NPQ. E felvétellel összefüggésben, arról is tájékoztatást kértem a BKK-tól, hogy az autóbuszok valamint a trolibuszok, milyen gumiabroncsokkal vannak felszerelve. Válaszában a BKK arról tájékoztatott, hogy az autóbuszos és trolibuszos közlekedési szolgáltatás teljesítése a BKV Zrt. valamint a VT-Transman Kft. által kerül teljesítésre. A trolibuszokat kivétel nélkül a BKV. Zrt. üzemelteti, az autóbuszokat pedig mindkét szolgáltató. A BKK adatai alapján minden nem kötöttpályás gépjármű gumiabroncsainak műszaki állapota megfelel a KRESZ és az 5/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendelet, valamint a nemzetközi egyezmények előírásainak, azaz négy évszakos (All season, All weather, vagy M+S jelzésű) gumival vannak felszerelve. Ezek mind téli, mind nyári körülmények között megfelelnek az előírásoknak.
Az vizsgált nap eseményeinek tisztázása érdekében megkerestem az OKF főigazgatóját is, aki megkeresésemre adott válaszában tájékoztatott, hogy amennyiben a főváros területén bekövetkező téli időjárási helyzet meghaladta volna az üzemi működés szintjét, akkor a katasztrófavédelemről szóló törvény szerinti katasztrófaveszély megállapítására kellett volna, hogy sor kerüljön. Ebben az esetben az események kezelésére rendkívüli intézkedéseket kellett volna bevezetni, erre azonban nem került sor, és a fővárosi önkormányzat sem intézett ilyen irányú kérést az OKF felé. Budapest Főváros Védelmi Bizottsága a kialakult helyzetet folyamatosan figyelemmel kísérte, értékelte, amelyek alapján annak elnöke a Bizottság összehívását nem tartotta szükségesnek. Az OKF megkeresésére a védelmi bizottság elnöke soron kívül a tájékoztatást kért az FKF Zrt.-től, amely válasz is azt támasztotta alá, hogy különös intézkedésre nem volt szükség, mivel a közút tisztántartásáért felelős önkormányzati vállalat el tudta látni feladatait. A havazás következtében kialakult helyzetet és a közlekedési zavarokat az FKF Zrt. a délelőtti órákban fokozatosan normalizálta, majd azt kora délutánra megszüntette. A főigazgató megjegyezte azt is, hogy ebben az időpontban Európa számos nagyvárosában volt ekkora vagy kisebb havazás, ami szintén okozott fennakadást, azonban egyetlen egy helyen sem került sor a katasztrófavédelem bevonására. 
A főpolgármester a nap folyamán a BKK és az FKF Zrt. vezérigazgatóitól többször is jelentést kért a helyzet kezelésének állásáról.
Az érintett napon kialakult helyzet miatt a BKK döntése értelmében – a főpolgármester jóváhagyása alapján – a tömegközlekedés ingyenes volt. A tömegközlekedés ingyenessé tételének fő indoka az volt, hogy a havazás miatt kialakult havária-helyzetben, az esetlegesen elakadt állampolgárok mozgási szabadságát garantálják, és a tömegközlekedési eszközökhöz való hozzáférést mindenki számára biztosítani tudják. A döntés kezdeményezésének oka az volt, hogy az érintett napon a hajnali órákban és reggel leesett hó a folyamatos takarítás ellenére is jelentős mértékben lelassította a főváros közlekedését, így a városszerte elakadó személygépkocsik miatt a város forgalma problémássá vált. A kialakult helyzet megoldását a BKK abban látta, hogy a közúti közlekedés alternatívájaként biztosítsák a tömegközlekedést mindenki számára – azok számára is, akik nem rendelkeznek jeggyel illetve bérlettel. Így próbálták megakadályozni, hogy még több autó akadjon el Budapesten, akadályozva ezzel többek között a tömegközlekedést is. 
A döntést a BKK saját hatáskörében hozta meg a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 23. § (4) bekezdésének 10. pontja – amely szerint a helyi közlekedés biztosítása és működtetése Budapest területén a Fővárosi Önkormányzat feladata – a személyszállításról szóló 2012. évi XLI. törvény – ami szerint a helyi közszolgáltatások megszervezésével, a közszolgáltatási szerződések odaítélésével kapcsolatos feladatokat az önkormányzat közlekedésszervező útján is elláthatja – szerint megalkotott 20/2012. (III.14.) Főv. Kgy. rendelet (a továbbiakban: rendelet) alapján. 
A rendelet a BKK-t jelöli ki közlekedésszervezőnek, és hatalmazza fel a feladatok ellátására a feladat-ellátási szerződés keretében – mely összhangban áll a 1370/2007/EK rendelettel is. A BKK e feladatkörében a budapesti közösségi közlekedés tarifarendszerével kapcsolatos összes feladatot ellátja, így a jegyértékesítési, jegyellenőrzési és pótdíj-kezelési feladatokat is. A BKK tájékoztatása szerint a rendelet 13. § (8) bekezdése alapján a BKK az azonnali megoldást igénylő helyzet kezelésére, a fővárosi önkormányzat és a BKK között fennálló Feladat-ellátásról és Közszolgáltatásról szóló Keretmegállapodás 12.2 pontja alapján döntést hozhat a tömegközlekedés legfőbb paramétereinek ideiglenes megváltoztatásáról. Ez alapján (rendeleti felhatalmazás) a BKK soron kívül dönthet azonnali intézkedést igénylő esetekben, melyről utólagosan tájékoztatja a Fővárosi Önkormányzatot. Ilyen lehet bármilyen olyan rendkívüli helyzet, melynek következtében a közösségi személyszállítási szolgáltatások nyújtása, az azokhoz használt bármely eszköz vagy eszközcsoport műszaki állapotában bekövetkezett változás miatt részben vagy egészben nagymértékben megnehezül, vagy bármely olyan forgalmi akadályoztatási helyzet, mely a közösségi közlekedési rendszer működését ideiglenesen akadályozza, korlátozza, veszélyezteti vagy ellehetetleníti. Január 14-én a BKK szerint az utóbbi eset állt fenn, hiszen a havazás miatt olyan akadályoztatás állt elő, amely rendszerszerű korlátozásokat, zavarokat okozott. 
Az ilyen esetekben a BKK az intézkedésről, az azt megalapozó körülményekről és az intézkedése azonnaliságának indokáról az Önkormányzatot soron kívül, 3 munkanapon belül köteles tájékoztatni.
A kérdéses ügyben a közlekedés ingyenességéről – a döntés súlyára és a fővárosban kialakult közlekedési helyzetre tekintettel – a tárgyi napon a reggeli órákban a BKK vezérigazgatója több alkalommal is egyeztetett telefonon a főpolgármesterrel, aki hozzájárult az intézkedéshez. A közlekedés ingyenessé tételével kapcsolatos döntés jogszerűségét a főpolgármester még a későbbiekben is kontrollálta. Ennek keretében a BKK vezérigazgatója ismét tájékoztatta az intézkedés biztossága felől, hozzátéve azt is, hogy az intézkedést a szolgáltató társaság (BKV) igazgatótanácsa is jóváhagyta – a 21/2013. (I.15.) határozatában. 
Az intézkedést 8:45-től léptette életbe a BKK, és ezt az utasokkal is közölték a sajtón, a közösségi oldalon, az utas tájékoztató rendszeren és a társaság honlapján keresztül. A jegyellenőrök, a bejárati ellenőrök és az elsőajtós felszállási rendben dolgozó járművezetők is azonnal kiértesítésre kerültek. Az intézkedés elrendelését követően – a sajtóértesülésekkel szemben – mindössze csak egy pótdíjazási eseményre került sor (8:48-kor), és később ezt is törölték.

Az érintett alapvető jogok
–	a szabad mozgáshoz és a tartózkodási hely szabad megválasztásához való jog (Alaptörvény XXVII. cikk (1) bekezdés „Mindenkinek, aki törvényesen tartózkodik Magyarország területén, joga van a szabad mozgáshoz és tartózkodási helye szabad megválasztásához.”)
–	a lehető legmagasabb testi és lelki egészséghez való jog (Alaptörvény XX. cikk (1) bekezdés „Mindenkinek joga van a testi és lelki egészséghez.”)

A vizsgálat megállapításai
Az alapvető jogok biztosának feladat- és hatáskörét, valamint ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (Ajbt.) határozza meg. Az Ajbt. 18. § (1) bekezdésének b) pontja szerint az alapvető jogok biztosához bárki fordulhat, ha megítélése szerint helyi önkormányzat tevékenysége vagy mulasztása a beadványt tevő személy alapvető jogát sérti vagy annak közvetlen veszélyével jár (a továbbiakban együtt: visszásság), feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az Ajbt. 18. § (4) bekezdése szerint az alapvető jogok biztosa a hatóságok tevékenysége során felmerült, az alapvető jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében hivatalból eljárást folytathat. A hivatalból indított eljárás természetes személyek pontosan meg nem határozható, nagyobb csoportját érintő visszásság kivizsgálására vagy egy alapvető jog érvényesülésének átfogó vizsgálatára irányulhat. 
Az Ajbt. 18. § (1) bekezdés l) pontja és (2) bekezdése a) pontja alapján a Budapesti Közlekedési Központ, valamint a Fővárosi Közterület-fenntartó Zrt. – mint állami feladatot ellátó szerv – közszolgáltatást végző szervnek tekinthető. A (2) bekezdés utolsó fordulata alapján azonban a közszolgáltatást végző szerv kizárólag e tevékenységével összefüggésben vizsgálható.
Az alapvető jogok biztosa egy adott társadalmi probléma mögött álló összefüggés-rendszer feltárása során autonóm, objektív és neutrális módon, kizárólag alapjogi érvek felsorakoztatásával és összevetésével tesz eleget mandátumának. Az ombudsmani intézmény megalakulása óta az állampolgári jogok országgyűlési biztosa következetesen, zsinórmértékként támaszkodott az Alkotmánybíróság alapvető jogállami garanciákkal és az alapjogok tartalmával kapcsolatos elvi megállapításaira, valamint – az ombudsmani jogvédelem speciális vonásainak megfelelően – alkalmazta az alapjog-korlátozás alkotmányosságát megítélni hivatott egyes alapjogi teszteket.
Magyarország Alaptörvényének és az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény hatályba lépésével az alapvető jogok biztosaként is követni kívánom a fenti gyakorlatot, így míg az Alkotmánybíróság eltérő álláspontokat nem fogalmaz meg, eljárásom során irányadónak tekintem a testület eddigi megállapításait. Mindezt alátámasztandó, az Alkotmánybíróság maga a 22/2012. (V. 11.) AB határozatában arra mutatott rá, hogy „az előző Alkotmány és az Alaptörvény egyes rendelkezései tartalmi egyezősége esetén éppen nem a korábbi alkotmánybírósági döntésben megjelenő jogelvek átvételét, hanem azok figyelmen kívül hagyását kell indokolni”.

1. Az alkotmányos alapjogok és alapelvek tekintetében
Az Alaptörvény II. cikke az emberi méltósághoz való jogot egyértelműen mint alapvető jogot határozza meg, melytől senkit sem lehet önkényesen megfosztani.
Az emberi méltóság az emberi élettel eleve együtt járó minőség, amely oszthatatlan és korlátozhatatlan, s ezért minden emberre nézve egyenlő. Az Alaptörvény II. cikke a legalapvetőbb jogként deklarálja az élethez és az emberi méltósághoz való jogot. Ezen alapvető jogok lényegüket tekintve korlátozhatatlanok. A modern alkotmányok, illetve alkotmánybírósági gyakorlat az emberi méltósághoz való jogot különféle aspektusaival nevezik meg: például a személyiség szabad kibontakoztatásához való jogként, az önrendelkezés szabadságához való jogként, általános cselekvési szabadságként, avagy a magánszférához való jogként. Az emberi méltósághoz való jog vagy másképpen fogalmazva az általános személyiségi jog „anyajog”, azaz olyan szubszidiárius alapjog, amelyet mind az Alkotmánybíróság, mind a bíróságok minden esetben felhívhatnak az egyén autonómiájának védelmére, ha az adott tényállásra a konkrét, nevesített alapjogok egyike sem alkalmazható (8/1990. (IV. 23.) AB határozat). Az Alkotmánybíróság az emberi méltósághoz való jogot tehát az ún. általános személyiségi jog egyik megfogalmazásának is tekinti. Az általános személyiségi jognak fontos elemét képezi az önrendelkezés szabadsága, az önrendelkezéshez való jog, amely – mint az összes ún. különös személyiségi jog – elsősorban az egyén autonómiáját, döntési szabadságát védi.
Az Alaptörvény XXVII. cikkének (1) bekezdése szerint mindenkinek, aki törvényesen tartózkodik Magyarország területén, joga van a szabad mozgáshoz és tartózkodási helye szabad megválasztásához.
A közlekedés szabadsága az alkotmánybírósági gyakorlat nyomán szorosan összefügg az emberi méltósághoz való jogból következő önrendelkezési joggal, a közlekedés szabadsága ugyanis e jog, valamint a mozgásszabadság egymásra vonatkoztatott értelmezéséből származtatható, önálló létjogosultságot nyert alapjog. A mozgásszabadság tartalma ugyanakkor a közlekedés szabadságán kívül még számos egyéb részelemet felölel, a közlekedés folyamatában pedig más alapjogok is érintetté, veszélyeztetetté válhatnak.
Az Alkotmánybíróság a 60/1993. (XI. 29.) AB határozatában kimondta, hogy „a magyar Alkotmány a közlekedés szabadságát külön nem nevesíti, de a szabad mozgáshoz való jog magában foglalja a járművön vagy járművel és anélkül való helyváltoztatás, a közlekedés szabadságát”. A szabad mozgáshoz való jog nem korlátozhatatlan jog, a jogalkotó elsősorban a közúti közlekedés résztvevői életének és biztonságának védelme érdekében meghatározza azokat a szabályokat, amelyek a közúti közlekedésben részt vevő személyekre vonatkoznak. [Vö. 3/21998 (II.11.) AB határozat]
Az Alkotmánybíróság 66/1991. (XII. 21.) AB határozatában kiemelte, hogy a személyes szabadság alkotmányos alapjogát törvény az Alkotmány megengedő rendelkezése folytán korlátozhatja. Az egyes korlátozható rendelkezések azonban csak akkor fogadhatók el alkotmányszerűnek, ha az általuk elérni kívánt és alkotmányosan elismert célhoz képest a korlátozás szükségszerű és arányos. E követelmény az Alaptörvény IV. cikk (1) bekezdésének és az alapvető jogok lényeges tartalmának korlátozását tiltó I. cikk (3) bekezdésének egymásra vonatkoztatásán alapul.
Az Alkotmánybíróság megítélése szerint a személyes szabadsághoz való jog és a mozgásszabadsághoz való jog egymásra vonatkoztatása alapján a személyes szabadsághoz való jog érdemben felhívható valamennyi, a mozgás és a helyváltoztatást is korlátozó jogszabály alkotmányossági megítéléséhez. A mozgásszabadsághoz való jog a személyes szabadsághoz való joggal együttesen is értelmezhető. [46/1994. (X. 21.) AB határozat]
Az Alaptörvény XX. cikk (1) bekezdése szerint mindenkinek joga van a testi és lelki egészséghez.
Az Alkotmánybíróság a testi és lelki egészség kifejezést a WHO alkotmányában szereplő definícióval összhangban – a 43/2005. (XI. 14.) határozatában – olyan testi és szellemi állapotnak tekinti „amely lehetővé teszi a társadalomban való minél hosszabb és testi-lelki gondoktól mentes életet”. Az egészséghez való jog szélesebb jelentéssel bír annál, hogy csupán az egészségügyi ellátáshoz való jogra vonatkozzék, így magában foglalja az olyan intézkedések és körülmények alkotmányos védelmét is, amelyek hozzájárulnak ahhoz, hogy az egyén a társadalomban ténylegesen minél hosszabb ideig testi és lelki gondoktól mentes életet élhessen. Ez magyarázza azt, hogy – a korábbi Alkotmány 70/D. § (2) bekezdése és így – az Alaptörvény II. cikk (1) bekezdése miért tekinti a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog intézményvédelmi oldalához tartozónak az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás rendszerén túl a munkavédelem – és ennek keretében a biztonságos közlekedés – megszervezését is. Az Alkotmánybíróság több alkalommal értelmezte a korábbi Alkotmánynak a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joggal kapcsolatos rendelkezését. A testület az 54/1996. (XI. 30.) határozatában kifejtette, hogy a korábbi Alkotmány 70/D. §-a „nemcsak a betegellátáshoz kapcsolódó, törvényben meghatározandó egészségügyi szolgáltatások igénybevételére jogosít, hanem magában foglalja mindazoknak az emberi egészség kialakulását és megőrzését célzó állami intézkedéseknek az igénylését is, amelyek a […] munkavédelemmel […] kapcsolatosak”.
Az Alaptörvény XX. cikk (1) bekezdése értelmében a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog érvényesülése, mint államcél alkotmánybírósági gyakorlat szerint nem nélkülözheti a nemzetgazdaság mindenkori teherbíró képességének mértékét. Az Alkotmánybíróság ugyanakkor utalt arra is, hogy általános ismérvekkel csak egészen szélső esetekre korlátozottan határozhatja meg az állami kötelezettség kritikus nagyságát, vagyis azt a szükséges minimumot, amelynek hiánya már alkotmányellenességhez vezet. Az 56/1995. (IX. 15.) alkotmánybírósági határozat szerint a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogként meghatározott alkotmányi követelmény az államnak azt az alkotmányos kötelezettségét jelenti, hogy a nemzetgazdaság teherbíró képességéhez, az állam és a társadalom lehetőségeihez igazodva olyan gazdasági és jogi környezetet teremtsen, amely a legkedvezőbb feltételeket biztosítja a polgárok egészséges életmódjához, életviteléhez.
Az AB szerint a lehető legmagasabb testi és lelki egészséghez való jog tehát önmagában alanyi jogként értelmezhetetlen, állami – intézményrendszert fenntartó, működtető – kötelezettségként fogalmazódik meg, amely magában foglalja azt a kötelezettséget, hogy a törvényhozó a testi és lelki egészség bizonyos területein alanyi jogokat határozzon meg.
Az emberi méltósághoz való jog prioritása a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog tekintetében azt jelenti, hogy azok kifejezetten az emberi méltóságra tekintettel részesülnek alapjogi védelemben – ahogyan arra az Alkotmánybíróság számos esetben, elvi éllel hívta fel a figyelmet. Az egészséghez való jog ugyanis szoros kapcsolatban áll az élethez való joggal, ami az állam életvédelmi kötelezettségéből is következik.

2. Az ügy érdeme tekintetében
2.1 A Fővárosi Önkormányzat tevékenységének megítélése a hóhelyzet kezelése kapcsán
A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény (a továbbiakban: Mötv.) 13. § (1) bekezdés 18. pontjában – amely szerint a helyi közösségi közlekedés biztosítása, a helyben biztosítandó közfeladatok körében ellátandó helyi önkormányzati feladatok közé tartozik – valamint a 23. § (4) bekezdés 1., 3. és 10. pontjában – amely szerint a fővárosi önkormányzat feladata az utak, közterek kezelését ellátó közterület-felügyelet működtetése, a településtisztaság biztosítása, amelybe beletartozik a síkosság-mentesítés is, valamint a helyi közösségi közlekedés biztosítása és működtetése – meghatározott közszolgáltatások nyújtására az érintett ügy kapcsán a Budapest Főváros Önkormányzata köteles.
A főváros – a Mötv.-ben meghatározott – kötelezően ellátandó feladatait, az utak, közterületek takarítása és síkosság-mentesítése kapcsán a FKF Zrt.-vel – lásd Budapest Főváros Közgyűlésének 2820/2011. (IX. 28.) határozattal jóváhagyott Közszolgáltatási Keretszerződés – a közösségi közlekedés megszervezésével összefüggésben pedig a BKK által – mint a budapesti közlekedés irányító szervezete – a szolgáltatás teljesítőivel (BKV Zrt., VT- Transman Kft.) kötött megállapodások útján látja el. A főpolgármester a 2013. január 29-én kelt megkeresésemre adott válaszában arra utalt, hogy a vizsgálat során általam feltett kérdések túlnyomórésze nem is a Budapest Főváros Önkormányzatának közvetlen intézése alatt lévő-, hanem az önkormányzattól kiszervezett feladatokra vonatkozik. Ezzel összefüggésben ki kell emelni azonban, hogy a közszolgáltatási szerződések csak a fővárosi önkormányzat kötelezően ellátandó feladatainak kiszervezését jelentik, azaz ezek ellátásának kifogástalanságáért továbbra is Budapest Főváros Önkormányzata felel. A főpolgármesternek pedig – mint Budapest Főváros Önkormányzat vezetőjének – kötelessége ellenőrizni és folyamatosan nyomon követni a feladat ellátás megszervezésének kifogástalan voltát. A vizsgálata kapcsán a főpolgármesternek küldött megkeresésemre kapott válasz – amelyet Budapest Főváros főjegyzője jegyzett – lényegében az FKF Zrt. vezérigazgatójától és a BKK vezérigazgatójától kapott válasz rövidített változata volt, és nem adott választ arra a kérdésemre, hogy a jövőre nézve tervez-e bármilyen változtatást a fővárosi önkormányzat annak érdekében, hogy a hasonló helyzeteket elkerülje.
A vizsgálat során beérkezett iratok alapján az állapítható meg, hogy a főpolgármester a BBK és az FKF Zrt. vezérigazgatójával is többször egyeztetett a nap folyamán, jelentést kérve a közlekedési helyzet állásáról. A vizsgált napon kialakult hóhelyzet kezelése kapcsán a feladatok ellátásával megbízott FKF Zrt. vezérigazgatójának válaszából kiderült, hogy az FKF Zrt. vezérigazgatója még az érintett napon belső vizsgálatot folytatott le, amely során azonban nem talált visszásságot. A BKK vezérigazgatójának válaszleveléből – összhangban a főpolgármester ezen tárgyú válaszával – pedig kiderült, hogy a BKK vezérigazgatója folyamatos telefonos kapcsolatban állt a főpolgármesterrel és tájékoztatta a helyzet kezelésének állásáról.
Ezzel szemben a főpolgármestertől beérkező válaszok egyike sem tartalmazott utalást arra nézve, hogy akár a vizsgálatom megindítását megelőzően, akár azt követően Budapest Főváros Önkormányzata vizsgálatot indított volna az FKF Zrt.-nek illetve a BKK-nak a helyzet kezelésével összefüggő tevékenysége és intézkedései kapcsán. Fontos kiemelni, hogy a Mötv. szerinti feladatok ellátásáért felelős önkormányzat vezetőjének akkor is lehetősége van megvizsgálni a kiszervezett feladatok ellátásért felelős szervezetek helyzet-kezelési tevékenységét, ha azok feladataikat nagyobb fennakadások nélkül végezték. Abban az esetben azonban, ha kifejezetten nehézkesen valósult meg a feladatellátás, még inkább szükségesnek mutatkozik a vizsgálat lefolytatásának igénye. Ennek hiányában ugyanis, minden – a kiszervezett feladatatok ellátásáért felelős szervezet által – elkövetett hiba és emiatt kialakuló fennakadás  alapjogi visszásság okozhat. 

2.2 A Fővárosi Közterület-fenntartó Zrt. tevékenységének megítélése a hóhelyzet kezelése kapcsán
Az FKF Zrt. a korábban már említett Budapest Főváros Önkormányzatával kötött Közszolgálati Keretszerződés alapján látja el a főváros útjainak takarítását, síkosság-mentesítését. Ennek előírásaival összhangban az FKF Zrt. rendelkezik olyan belső szabályzattal, amely speciálisan a téli időszakra vonatkozóan határozza meg a készenléti fokozatok rendjét – ez az ún. „Téli Munkarend” elnevezésű dokumentum. Az OMSZ-től beérkezett adatok alapján megállapítható, hogy az OMSZ már vasárnap (2013. január 13-án) 13 óra 59 perckor riasztást adott ki az FKF Zrt. felé, amelyben jelezte, hogy a korábbi 4-5 cm friss hó helyett a „hétfő reggeli periódusban lehet intenzívebb havazás, és a várható hó mennyisége meghaladhatja az 5 cm-t”. Ezt követően a vasárnap esti órákban küldött előrejelzés már határozottan 6-10 cm friss havat jelzett előre. Mindezek mellett az OMSZ hivatalos honlapján már vasárnap reggel 6 óra 31 perckor jelezték, hogy nagy valószínűséggel az ország középső részén, így Budapesten is, 10 cm-t meghaladó friss hó várható. Ezek alapján könnyen belátható, hogy az FKF Zrt.-t nem érhette volna váratlanul az érkező havazás.
Az FKF Zrt. az OMSZ előrejelzéseivel összhangban 2013. január 13-án a II. készenléti fokozatot rendelte el, és a vezérigazgató tájékoztatása szerint már 2013. január 13-án a gyenge hószállingózásban elősózták az utakat. A III. készenléti fokozat életbeléptetésére a vizsgált napon 4 óra 30 perckor került sor, és az FKF Zrt. tájékoztatása szerint vasárnap este 6-tól egészen a III. készenléti fokozat elrendeléséig – amely egybe esett az intenzív havazás kezdetével – az előző napi hintő anyag mennyiség 9-szeresét szórták ki. A magasabb készenléti fokozat bevezetésével egyidejűleg növelték a célgépek és az autóvezetők állományát is, és az FKF Zrt. vezérigazgatójának elmondása szerint az utak takarítását azonnal megkezdték. Ennek ellentmond azonban, a BKK vezérigazgatójának tájékoztatója, miszerint a városban dolgozó BKK alkalmazottak szerint a reggeli órákban szinte egyáltalán nem lehetett nyomát lázni síkosság-mentesítési tevékenységnek, valamennyi a városba vezető út havas, jeges volt. A sajtóban megjelenő videó felvételek, és a közlekedésben résztvevők beszámolói is arról tanúskodtak, hogy a reggeli órákban az FKF Zrt. nem kezdte meg kellő alapossággal és körültekintéssel a síkosság-mentesítést. A BKK vezérigazgatója az érintett napon keletkező forgalmi fennakadások okát is abban látta, hogy a lesett hó eltakarítása és a síkosság-mentesítés üteme elmaradt a korábban megszokottaktól. Az FKF Zrt. azon érvelése, miszerint a vizsgált napon reggel 7 és 9 óra között a közösségi közlekedés forgalmának az intenzív havazás miatti lelassulása fogta vissza az FKF Zrt. célgépeinek közlekedését, és ezért nem volt lehetőség a hatékonyabb munkavégzésre, nem elfogadható, mivel ez is csak azt igazolja, hogy az FKF Zrt. nem reagált kellő gyorsasággal a hóhelyzet kezelésére. Mindezek alapján megállapítható, hogy az FKF Zrt. az érintett napon nem teljesítette megfelelően feladatát, így a közlekedésben tapasztalható fennakadások miatt alapjogi visszásság, illetve annak közvetlen veszélye keletkezett (sérült ugyanis a szabad mozgáshoz és a közlekedés szabadságához való jog, illetve a lehető legmagasabb testi és lelki egészséghez való jog).
Mindenképpen ki kell emelni ugyanakkor azt is, hogy a 2013. február 9-én kezdődött és egészen február 10-én estig tartó intenzív havazás miatt kialakult hóhelyzet kezelése kapcsán jelentős színvonaljavulás volt érzékelhető az FKF Zrt. tevékenységében. A február 9-10-én lehullott – a 2013. január 14-én leesettnél jóval nagyobb mennyiségű – hó eltakarításának gyorsasága, valamint a közúti- és tömegközlekedés zavartalansága azt bizonyítja, hogy az FKF Zrt., amennyiben megfelelő módon felkészül az érkező nagyobb mennyiségű hóra, megfelelően el tudja látni a közszolgáltatási szerződésben rá háruló feladatokat. A vizsgált- és az azt megelőző napon azonban nem sikerült ezt a feladatot megfelelően ellátni. A közúti- és tömegközlekedés délután 1 órára való helyreállítása ugyanis, korábbi időpontban is megvalósulhatott volna, sőt adott esetben a folyamatos közlekedés biztosítása is megoldható lett volna, abban az esetben, ha a helyzet kezelése a februárban tapasztalthoz hasonlóan alakult volna.
Emellett érdemes azt is kiemelni, hogy a megfelelő helyzet kezelés esetén a közúti- és tömegközlekedési fennakadások is elkerülhetőek lettek volna, ami által az FKF Zrt. célgépei sem lettek volna akadályozva, már csak azért sem, mert ebben az esetben azok előbb oldották volna meg a síkosság-mentestést, mint hogy az problémát illetve fennakadást eredményezett volna. A megfelelő helyzetkezeléssel azok a kisebb balesetek és esetleges személyi sérülések is elkerülhetőek, amelyek hasonló helyzetben kialakulhatnak a járhatatlan utak miatt, és ezáltal megvédhető lesz a közlekedők testi épsége is.

2.3 A Budapesti Közlekedési Központ tevékenységének megítélése a hóhelyzet kezelése kapcsán
A BKK-nak a vizsgált napon előállt helyzettel kapcsolatos tevékenységét – a megkereséseimre kapott válaszok, és az adott napon tapasztalt fennakadások tükrében – három irányból érdemes vizsgálni. A BKK vezérigazgatója válaszlevelében elismerte, hogy a társaság minden helyzet-kezelést elősegítő intézkedése ellenére 2013. január 14-én a reggeli-délelőtti órákban érzékelhetően csökkent a BKK által megrendelt tömegközlekedési szolgáltatás mennyiségi és minőségi színvonala. Bár a megállapított tényállásból az is kiderül, hogy az érintett napon elvárt járatszámhoz viszonyítva a szolgáltatások 89,49 %-a – 46 277 db járatszámból 42 833 db – teljesült, mégis szembe tűnő, hogy a kimaradó járatok többsége – a helyzetre tekintettel értelemszerűen – az autóbuszok és trolibuszok közül került ki. A BKK által adott járatkimaradásokról szóló részletes tájékoztatóból kiderült, hogy a kimaradó illetve késő járatok jelentős része a budai, főleg a hegyvidéki részeken közlekedő járat volt. Ennek okai értelemszerűen a járhatatlan, jeges utak voltak, amelyeknek a takarítása – mint ahogyan arra korábban is utaltam – nehézségeket okozott az FKF Zrt. részére. A BKK vezérigazgatója is kiemelte, hogy a fővárosi és vidéki fő- illetve mellékutak takarítása nem a BKK feladata, így maximum a helyzethez való alkalmazkodásra volt lehetőségük – ez volt az oka a járatkimaradásoknak, illetve megváltoztatott útvonalaknak. A helyzetet súlyosbítja, hogy volt olyan járat (161/A busz), amely az út járhatatlansága miatt egész nap nem közlekedett. Megállapítható ugyanakkor, hogy a BKK eleget tett a bejelentési, és diszpécserszolgálati kötelezettségeinek. Mindezek mellett azonban, ki kell emelni azt is, hogy az érintett napon észlelt villamos járatkimaradások miatt kialakult alapjogi visszásságok (a szabad mozgáshoz és a közlekedés szabadságához-, valamint a lehető legmagasabb testi és lelki egészséghez való jog sérelme) megelőzhetőek lettek volna. Ugyanis a 4/2012/M/D. sz. Diszpécseri Forgalomfelügyeleti szakterületi vezető munkautasítás (a téli üzemeltetési eljárási rendről) 3.2 alpontjának (Egyéb takarítási feladatok) (8) bekezdése szerint a kötöttpályás közlekedés fenntartása (pl.: eltömődött vágányok) takarítása a BKV Zrt. – ezáltal a BKK – illetékességébe tartozik, így ezek elhárítására a BKV Zrt.-nek volt kötelessége. Ugyanakkor azt is hangsúlyozni kell, hogy ezeket viszonylag gyorsan elhárította a BKK forgalmi ügyelete – bár pl.: a Móricz Zsigmond körtéten 11 óra tájékában újabb eltömődés keletkezett.
A sajtóban megjelent videó felvételen jól látható, hogy a jeges úton elakadt autóbuszt, a tovább közlekedése érdekében az utasok voltak kénytelenek tolni – mivel láthatólag a busz kerekeinek nem volt meg a kellő tapadása. A jelentésben már hivatkozott videó felvételen az is látszik, hogy volt olyan utas, aki a busz tolása során a síkos, jeges úton elesett. A BKK vezérigazgatója válaszlevelében kifejtette, hogy minden Budapesten közlekedő autóbusz és trolibusz ún. négy évszakos gumival van felszerelve, ami megfelel a jogszabályi előírásoknak, és alkalmas mind a téli, mind a nyári közlekedésre. A BKK válaszát elfogadom, meg kell jegyeznem ugyanakkor, hogy a videó felvétel tanúsága szerint legalábbis kétséges, hogy az autóbuszokon (és trolibuszokon) lévő négy évszakos gumiabroncs alkalmas-e a téli útviszonyoknak megfelelő közlekedésre. Ennek különösen azért van jelentősége, mivel a gumik nem megfelelő tapadása, jelentős veszélyeket hordozhat magában a közlekedés során, ami felveti az utasok (és akár a buszvezető) lehető legmagasabb testi és lelki egészséghez való alapvető jogának sérelmét. A nem megfelelő tapadás ugyanis – főleg a budai meredek utakon – egy utasokkal közlekedő busz esetben, nem tudja garantálni a balesetmentes közlekedést, így közvetlen veszélynek teszi ki az utasok testi épségét. A videó felvételen az is látható, hogy az autóbuszt toló utasok egyike a busz tolása közben elcsúszik. Ez – szintén a nem megfelelő tapadási viszonyok miatt – magában hordozza azt a veszélyt, hogy havas/jeges (vagy akár csak nedves) úton visszacsúszó busz, kárt tegyen az utas testi épségében.
A 2009-ben lefolytatott közlekedési projektem keretében már felhívtam a figyelmet a téli gumi használatának fontosságára. Ennek kapcsán kiemelésre került, hogy az Európai Unió a téli gumik használatát nem szabályozza, ennek ellenére, ha megvizsgáljuk néhány európai ország gyakorlatát, azt láthatjuk, hogy több országban kötelezővé tették a téli gumi használatát (balti államok, Finnország, Svédország, Szlovénia), különbség csak az időtartamban van. Más államokban ilyen általános előírás nincs, de bizonyos feltételek esetén kötelező a használat. Ausztriában november 1. és április 15. között akkor kötelező a téli gumi használata, ha az időjárási körülmények (télies útviszonyok) megkövetelik azt. Szlovákiában akkor, ha az utat összefüggő hóréteg vagy jég borítja. Németországban az időjárási viszonyoknak megfelelő felszereléssel kell ellátni a járművet. Ez a korábbi vizsgálat ugyan a személygépjárművekre vonatkozóan került lefolytatásra, ezek az előírások a több utast is szállító buszokra még fokozottabban megállják a helyüket.
A vizsgált napon a BKK – főpolgármesteri jóváhagyással, és a BKK igazgatósága általi utólagos egyetértéssel – meghozott döntését, miszerint a budapesti tömegközlekedés 2013. január 14-én 8 óra 45 perctől éjfélig ingyenes volt, két szempontból érdemes megvizsgálni. Egyfelől, hogy a meghozott intézkedés elősegítette-e a hóhelyzet következtében kialakult közlekedési fennakadások kezelését, másfelől az intézkedés elrendelését követően, milyen gyorsan kommunikált a BKK az utasokkal, és a jegyellenőrzést végző munkatársaival, annak érdekében, hogy az intézkedés elrendelését követően ne kerüljön sor pótdíjazási intézkedésre, és felesleges jegyvásárlásra sem. Az intézkedés abból a szempontból történő megítélése, hogy az elősegítette-e a közúti közlekedésben tapasztalható fennakadások megoldását, és a közlekedés felgyorsítását nem vizsgálható erre vonatkozó adatok hiányában, az azonban megállapítható, hogy az intézkedés a jogszabályi előírásoknak megfelelően került elrendelésre, és egyértelműen azt a szándékot hordozta magában, hogy a BKK elősegítse az utasok alapvető jogainak érvényesülését. A beérkezett iratok alapján egyértelműen megállapítható, hogy a BKK az intézkedés elrendelését (8 óra 45 perc) követően azonnal több kommunikációs csatornán keresztül (saját honlap, közösségi oldalak, utas tájékoztatók) igyekezett eljuttatni az információkat az utasokhoz. Ezt bizonyítja az is, hogy a sajtó értesüléseivel szemben, mindössze egy pótdíjazási eseményre került sor (8 óra 48 perckor), és később ezt is törölték, méghozzá hivatalból, az érintett utas kifejezett kérése nélkül. Mindezek alapján megállapítható, hogy a BKK közlekedés ingyenessé tételével kapcsolatos döntése elősegítette a vizsgált napon az utasok alapvető jogainak érvényesülését.

Intézkedéseim
A jelentésemben feltárt, alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok orvoslása, jövőbeni bekövetkeztük lehetőségének a megelőzése érdekében, 
1.	az Ajbt. 32. § (1) bekezdése alapján felkérem Budapest Főváros főpolgármesterét, hogy a jövőben a szabad mozgáshoz és a tartózkodási hely szabad megválasztásához való jog, valamint a közlekedés zavartalan működésének biztosítása érdekében fokozott körültekintéssel járjon el a jövőben esetlegesen előforduló hasonló helyzetek kezelésének irányítása és ellenőrzése során;
2.	az Ajbt. 32. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem a FKF Zrt. vezérigazgatójánál, hogy a szabad mozgáshoz és a tartózkodási hely szabad megválasztásához való jog, valamint a közlekedés zavartalan működésének biztosítása érdekében, tegye meg mindazokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az általa irányított szerv az időjárás előrejelzéseknek megfelelően, kellően felkészülten járjon el a feladatának elvégzése során; 
3.	az Ajbt. 32. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem a BKK vezérigazgatójánál, hogy az élethez és testi épséghez való jog biztosítása érdekében, fordítson különös figyelmet arra, hogy a fővárosi tömegközlekedésben résztvevő autóbuszok gumiabroncsainak állapotát folyamatosan ellenőrizzék, és tegyen meg minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy azok alkalmasak legyenek a téli útviszonyok között is a biztonságos közlekedésre.

Budapest, 2013. február
Prof. Dr. Szabó Máté sk.